Summary: | The aim of this literature survey is to focus on whole genome duplication as a mechanism of sympatric speciation in plant populations, to explain the principals of reproductive isolation between neopolyploids and their diploid ancestors and to discuss the efficiency of reproductive isolation among various plant species. The mechanism of so-called triploid block will be introduced in this thesis. Triploids block is a form of postzygotic reproductive isolation which is realized during interpolidy crosses. The two main mechanisms of triploid block are the hybrid inviability, means production of inviable hybrid seed, and reduced fertility of triploid hybrids by production of aneuploid or inviable gametes. The efficiency of triploid block varies between plant species and these differences will be also discussed. The reduction in reproductive isolation often leads to gene flow between cytotypes. Mechanisms and intensity of gene flow between cytotypes of various species will be also introduced. In the end, this thesis will be enriched with a summary of existing knowledge about cytotype variability in populations of Butomus umbellatus, the model species for following master's thesis. Cílem této literární rešerše bude zaměřit se na celogenomovou duplikaci jako na mechanismus sympatrické speciace v rostlinných populacích, popsat princip reprodukční izolace nově vzniklých polyploidů od jejich diploidních předků a diskutovat efektivitu reprodukční izolace mezi různými rostlinnými druhy. V práci bude představen mechanismus tzv. triploidního bloku, tj. postzygotické reprodukční izolace působící při kříženích diploidů s tetraploidy. Triploidní blok se projevuje převážně dvěma způsoby, a to omezením vitality triploidních hybridů, tedy neschopnosti diploidů a tetraploidů vytvořit životaschopná semena, nebo omezením jejich fertility v pododě tvorby neživotaschopných či aneuploidních gamet. V této práci bude též diskutována rozdílná účinnost triploidního bloku mezi různými rostlinnými druhy. Omezení reprodukční izolace nezřídka vede ke genovému toku mezi cytotypy, jehož mechanismy i intenzita v přirozených populacích druhů s ploidní variabilitou budou rovněž v práci představeny. Poslední kapitola práce bude věnována shrnutí dosavadních poznatků o cytotypové variabilitě v populacích Butomus umbellatus, modelového druhu pro navazující magisterskou práci. Katedra botaniky Department of Botany Faculty of Science Přírodovědecká fakulta
|