Summary: | Framställningen syftar till att utreda och problematisera den svenska minerallagstiftningen avseende förfarandet då Bergsstaten meddelar beslut om undersökningstillstånd. Författaren intar en kritisk hållning till att lagen saknar förutsättningar att beakta motstående intressen, liksom till mineral-intressets starka position som allmänt intresse. Valda delar ur minerallagstiftningens historia belyses, från medeltiden fram till mineralpolitiken under 1900-talet. Det ifrågasätts huruvida lagstiftningen under 1900-talets senare hälft påverkats av kommersiella aktörer inom gruvnäringen i en utsträckning som underminerar mot mineralintresset stående intressen. För att illustrera brister i lagstiftningen görs jämförelser med infrastrukturprojekt och expropriation av mark till förmån för näringsverksamhet. Uppsatsens huvudfråga är huruvida det är rimligt att beslut om undersökningstillstånd meddelas utan att det sker någon avvägning mellan motstående intressen. Med anledning av lagens materiella utformning föreligger en bristfällig tillgång på praxis, därför granskas ingående ett antal fall där Bergsstaten samt olika gruvbolag stod mot Vapsten sameby. Granskningen visar på tveksamheter i den svenska lagstiftningen i förhållande till egendomsskyddet enligt artikel 1 första tilläggsprotokollet EKMR. Avseende den kritik som samebyn åberopat angående Sveriges folkrättsliga åtaganden dras dock slutsatsen att MinL inte står i strid med artikel 27 ICCPR. Avslutningsvis efterfrågar författaren en översyn av minerallagstiftningen. Mineralintressets status som allmänt intresse bör återspeglas genom höjda mineralavgifter och hårdare krav på prospektörer. Med stöd i lagstiftning för andra allmänna intressen diskuteras att antingen utmönstra mineralintresset som allmänt, alternativt vidga omfattningen av prövningen vid beslut om undersökningstillstånd. Det anses rimligt att vidga prövningen till att omfatta en intresseavvägning av motstående intressen. This paper aims to investigate and problematize the Swedish mineral act in regard to the Mining Inspectorate’s (Bergsstaten) procedure for granting exploration permits. The writer takes a critical stance towards the fact that the law has no provisions for taking into account conflicting interests, as well as to why the mineral interest maintains such a strong position as a public interest. Selected parts of the history of the mineral legislation, from medieval times to the mineral policy during the 20th century, are summarized, leading up to a discussion of the legislation during the latter half of the 20th century. To illustrate the deficiencies in mineral legislation, comparisons are made with infrastructure projects and the expropriation of land for the benefit of commercial activity. The main question raised in the paper is whether it is reasonable that decisions on exploration permits are issued without taking into account conflicting interests. Following the Mineral Act's substantive design, there is a lack of case law. Therefore a number of cases where the Mining Inspectorate and mining companies stood against Vapsten Sami village are analysed. The survey underlines uncertainties in the Swedish legislation in relation to the protection of property under Article 1 of the First Protocol ECHR. On the other hand it is concluded that the Swedish legislation is not in conflict with Article 27 of the ICCPR. In conclusion the author ask for a revision of the Mineral Act. If the mineral interest is to be considered a public interest, this should be reflected in raised fees and stricter requirements placed on prospectors. Based on the legislation governing other public interests, the author discusses to either discard the mineral interest as a general interest, or widen the scope of the trial leading up to an exploration permit. It is considered reasonable to extend the scope to include conflicting interests.
|