Tilaa toisen kohtaamiselle vai tilaa toiseuttaa? Katsomuskasvatuksen merkityskerrokset varhaiskasvatussuunnitelmissa
In this article we examine the construction of worldview education in the Finnish National Core Curriculum for Early Childhood Education (2018) and local early childhood education curricula from municipalities in Northern Finland. We analyze worldview education through Biesta’s three educational pur...
Main Authors: | , , , |
---|---|
Format: | Article in Journal/Newspaper |
Language: | Finnish |
Published: |
Suomen varhaiskasvatus ry. / Early Childhood Education Association Finland
2021
|
Subjects: | |
Online Access: | https://journal.fi/jecer/article/view/114172 |
id |
fttsvojs:oai:journal.fi:article/114172 |
---|---|
record_format |
openpolar |
institution |
Open Polar |
collection |
Federation of Finnish Learned Societies: Scientific Journals Online |
op_collection_id |
fttsvojs |
language |
Finnish |
topic |
worldview education katsomuskasvatus Levinas curriculum studies varhaiskasvatussuunnitelmat discourse analysis diskurssianalyysi |
spellingShingle |
worldview education katsomuskasvatus Levinas curriculum studies varhaiskasvatussuunnitelmat discourse analysis diskurssianalyysi Castillo, Katja Ylitapio-Mäntylä, Outi Mikkonen, Juha Kuorilehto, Markku Tilaa toisen kohtaamiselle vai tilaa toiseuttaa? Katsomuskasvatuksen merkityskerrokset varhaiskasvatussuunnitelmissa |
topic_facet |
worldview education katsomuskasvatus Levinas curriculum studies varhaiskasvatussuunnitelmat discourse analysis diskurssianalyysi |
description |
In this article we examine the construction of worldview education in the Finnish National Core Curriculum for Early Childhood Education (2018) and local early childhood education curricula from municipalities in Northern Finland. We analyze worldview education through Biesta’s three educational purposes: socialization, qualification and subjectification. We deepen our approach to subjectification through Levinas’ philosophy placing an emphasis on encountering otherness. Worldview education enables processes of ethical subjectification, where the being of the growing subject is called into question in the encountering of diversity of worldviews. We analyze the curricula of worldview education from this theoretical standpoint using discourse analysis. We ask what kind of layers of meaning construct worldview education in the national core curriculum for early childhood education and care and in local curricula of 18 municipalities in Northern Finland. Through our research data worldview education is pictured as heterogeneous and diverse, which guides early childhood educators to implement worldview education through three different orientations: 1. Celebrations and events, 2. Interaction between different stakeholders, 3. Interactions between the children and the educator. Textual analysis demonstrated how the usage of concepts related to worldview in the curricula produces diverse discursive forms on worldviews: discourse of diversity, discourse of othering as well as discourse of child’s worldview. Artikkelissa tutkimme katsomuskasvatuksen rakentumista valtakunnallisissa varhaiskasvatussuunnitelman perusteissa (2018) ja paikallisissa pohjoissuomalaisissa varhaiskasvatussuunnitelmissa. Analysoimme katsomuskasvatuksen toteutumista Biestan erittelemien kasvatuksen kolmen päätehtävän sosialisaation, kvalifikaation sekä subjektifikaation kannalta. Subjektifikaation käsitettä syvennämme Levinasin filosofian näkökulmasta toiseuden kohtaamista painottaen. Katsomuskasvatus mahdollistaa eettisen subjektifikaation prosesseja, joissa kasvavan subjektin olemus kyseenalaistuu monikatsomuksellisissa kohtaamisissa. Tästä teoreettisesta näkökulmasta analysoimme katsomuskasvatusta linjaavia varhaiskasvatussuunnitelmia diskurssianalyyttisin keinoin. Kysymme, millaisista merkityskerroksista katsomuskasvatus rakentuu Valtakunnallisessa varhaiskasvatussuunnitelman perusteissa sekä 17 pohjoissuomalaisen kunnan paikallisissa varhaiskasvatussuunnitelmissa. Katsomuskasvatus näyttäytyy tutkimusaineistossa heterogeenisenä sekä monimerkityksisenä kasvatuksellisena toimintana, joka ohjaa katsomuskasvatusta kolmen toteutusluokan kautta: 1. Juhlina ja tapahtumina, 2. Eri toimijoiden välisenä yhteistyönä 3. Lasten ja kasvattajan välisenä vuorovaikutuksena. Tekstuaalinen analyysi puolestaan osoittaa, että katsomuskäsitteistön käyttö varhaiskasvatussuunnitelmissa tuottaa moninaista puhetta katsomuksista: moninaisuuteen kietoutuvaa risteytynyt katsomus -puhetta, katsomuksista vieraannuttavaa toiseutettu katsomus -puhetta sekä lapsen katsomuksellista identiteettiä vahvistavaa lapsen katsomus -puhetta. |
format |
Article in Journal/Newspaper |
author |
Castillo, Katja Ylitapio-Mäntylä, Outi Mikkonen, Juha Kuorilehto, Markku |
author_facet |
Castillo, Katja Ylitapio-Mäntylä, Outi Mikkonen, Juha Kuorilehto, Markku |
author_sort |
Castillo, Katja |
title |
Tilaa toisen kohtaamiselle vai tilaa toiseuttaa? Katsomuskasvatuksen merkityskerrokset varhaiskasvatussuunnitelmissa |
title_short |
Tilaa toisen kohtaamiselle vai tilaa toiseuttaa? Katsomuskasvatuksen merkityskerrokset varhaiskasvatussuunnitelmissa |
title_full |
Tilaa toisen kohtaamiselle vai tilaa toiseuttaa? Katsomuskasvatuksen merkityskerrokset varhaiskasvatussuunnitelmissa |
title_fullStr |
Tilaa toisen kohtaamiselle vai tilaa toiseuttaa? Katsomuskasvatuksen merkityskerrokset varhaiskasvatussuunnitelmissa |
title_full_unstemmed |
Tilaa toisen kohtaamiselle vai tilaa toiseuttaa? Katsomuskasvatuksen merkityskerrokset varhaiskasvatussuunnitelmissa |
title_sort |
tilaa toisen kohtaamiselle vai tilaa toiseuttaa? katsomuskasvatuksen merkityskerrokset varhaiskasvatussuunnitelmissa |
publisher |
Suomen varhaiskasvatus ry. / Early Childhood Education Association Finland |
publishDate |
2021 |
url |
https://journal.fi/jecer/article/view/114172 |
genre |
Northern Finland |
genre_facet |
Northern Finland |
op_source |
Journal of Early Childhood Education Research; Vol. 10 No. 3 (2021); 93–120 Journal of Early Childhood Education Research; Vol 10 Nro 3 (2021); 93–120 2323-7414 |
op_relation |
https://journal.fi/jecer/article/view/114172/67371 https://journal.fi/jecer/article/view/114172 |
op_rights |
Copyright (c) 2021 Authors & Suomen Varhaiskasvatus ry. – Association for Finnish Early Childhood Education http://creativecommons.org/licenses/by/4.0 |
op_rightsnorm |
CC-BY |
_version_ |
1766144321422098432 |
spelling |
fttsvojs:oai:journal.fi:article/114172 2023-05-15T17:42:27+02:00 Tilaa toisen kohtaamiselle vai tilaa toiseuttaa? Katsomuskasvatuksen merkityskerrokset varhaiskasvatussuunnitelmissa Castillo, Katja Ylitapio-Mäntylä, Outi Mikkonen, Juha Kuorilehto, Markku 2021-12-21 application/pdf https://journal.fi/jecer/article/view/114172 fin fin Suomen varhaiskasvatus ry. / Early Childhood Education Association Finland https://journal.fi/jecer/article/view/114172/67371 https://journal.fi/jecer/article/view/114172 Copyright (c) 2021 Authors & Suomen Varhaiskasvatus ry. – Association for Finnish Early Childhood Education http://creativecommons.org/licenses/by/4.0 CC-BY Journal of Early Childhood Education Research; Vol. 10 No. 3 (2021); 93–120 Journal of Early Childhood Education Research; Vol 10 Nro 3 (2021); 93–120 2323-7414 worldview education katsomuskasvatus Levinas curriculum studies varhaiskasvatussuunnitelmat discourse analysis diskurssianalyysi info:eu-repo/semantics/article info:eu-repo/semantics/publishedVersion 2021 fttsvojs 2022-02-09T23:53:38Z In this article we examine the construction of worldview education in the Finnish National Core Curriculum for Early Childhood Education (2018) and local early childhood education curricula from municipalities in Northern Finland. We analyze worldview education through Biesta’s three educational purposes: socialization, qualification and subjectification. We deepen our approach to subjectification through Levinas’ philosophy placing an emphasis on encountering otherness. Worldview education enables processes of ethical subjectification, where the being of the growing subject is called into question in the encountering of diversity of worldviews. We analyze the curricula of worldview education from this theoretical standpoint using discourse analysis. We ask what kind of layers of meaning construct worldview education in the national core curriculum for early childhood education and care and in local curricula of 18 municipalities in Northern Finland. Through our research data worldview education is pictured as heterogeneous and diverse, which guides early childhood educators to implement worldview education through three different orientations: 1. Celebrations and events, 2. Interaction between different stakeholders, 3. Interactions between the children and the educator. Textual analysis demonstrated how the usage of concepts related to worldview in the curricula produces diverse discursive forms on worldviews: discourse of diversity, discourse of othering as well as discourse of child’s worldview. Artikkelissa tutkimme katsomuskasvatuksen rakentumista valtakunnallisissa varhaiskasvatussuunnitelman perusteissa (2018) ja paikallisissa pohjoissuomalaisissa varhaiskasvatussuunnitelmissa. Analysoimme katsomuskasvatuksen toteutumista Biestan erittelemien kasvatuksen kolmen päätehtävän sosialisaation, kvalifikaation sekä subjektifikaation kannalta. Subjektifikaation käsitettä syvennämme Levinasin filosofian näkökulmasta toiseuden kohtaamista painottaen. Katsomuskasvatus mahdollistaa eettisen subjektifikaation prosesseja, joissa kasvavan subjektin olemus kyseenalaistuu monikatsomuksellisissa kohtaamisissa. Tästä teoreettisesta näkökulmasta analysoimme katsomuskasvatusta linjaavia varhaiskasvatussuunnitelmia diskurssianalyyttisin keinoin. Kysymme, millaisista merkityskerroksista katsomuskasvatus rakentuu Valtakunnallisessa varhaiskasvatussuunnitelman perusteissa sekä 17 pohjoissuomalaisen kunnan paikallisissa varhaiskasvatussuunnitelmissa. Katsomuskasvatus näyttäytyy tutkimusaineistossa heterogeenisenä sekä monimerkityksisenä kasvatuksellisena toimintana, joka ohjaa katsomuskasvatusta kolmen toteutusluokan kautta: 1. Juhlina ja tapahtumina, 2. Eri toimijoiden välisenä yhteistyönä 3. Lasten ja kasvattajan välisenä vuorovaikutuksena. Tekstuaalinen analyysi puolestaan osoittaa, että katsomuskäsitteistön käyttö varhaiskasvatussuunnitelmissa tuottaa moninaista puhetta katsomuksista: moninaisuuteen kietoutuvaa risteytynyt katsomus -puhetta, katsomuksista vieraannuttavaa toiseutettu katsomus -puhetta sekä lapsen katsomuksellista identiteettiä vahvistavaa lapsen katsomus -puhetta. Article in Journal/Newspaper Northern Finland Federation of Finnish Learned Societies: Scientific Journals Online |