Pollution and Atmosphere in Post-Soviet Russia: The Arctic and the Environment
Mens journalister har lett for å ty til adjektiver for å beskrive et økologisk katastrofeområde, er det vanskeligere å se og formidle årsakssammenhenger. Hvorfor fikk ikke sovjetiske, senere russiske, myndigheter i samarbeid med sine nordiske naboland stanset de grenseoverskridende svovelskyene fra...
Published in: | Nordisk Østforum |
---|---|
Main Author: | |
Format: | Article in Journal/Newspaper |
Language: | Danish Swedish |
Published: |
Cappelen Damm Akademisk NOASP
2022
|
Subjects: | |
Online Access: | https://doi.org/10.23865/noros.v36.3447 https://doaj.org/article/393123ed4f384014a1ca369e09784532 |
Summary: | Mens journalister har lett for å ty til adjektiver for å beskrive et økologisk katastrofeområde, er det vanskeligere å se og formidle årsakssammenhenger. Hvorfor fikk ikke sovjetiske, senere russiske, myndigheter i samarbeid med sine nordiske naboland stanset de grenseoverskridende svovelskyene fra østsiden av Pasvikelven? Det er disse spørsmålene Lars Rowe på en systematisk og beundringsverdig godt dokumentert måte gir svar på i boken Pollution and Atmosphere in Post-Soviet Russia: The Arctic and the Environment. Journalists easily find adjectives to describe environmental catastrophes; it is more difficult, however, to ascertain and convey their causes. Why, for example, didn’t Soviet, and later Russian, authorities collaborate with Nordic neighbors and manage to put a stop to the sulphur clouds emanating from the eastern side of the Pasvik River? Lars Rowe looks at this question in a systematic and admirably well-documented way and provides answers in his book, Pollution and Atmosphere in Post-Soviet Russia: The Arctic and the Environment. |
---|