Godt prestert? : En kvantitativ undersøkelse av ikke-vestlige innvandreretterkommeres prestasjoner i universitetsutdanning
Denne oppgaven er en kvantitativ studie av ikke-vestlige innvandreretterkommeres prestasjoner på universitetet. Oppgavens formål er å undersøke hvilke prestasjoner etterkommere oppnår i en universitetsutdanning sammenlignet med majoriteten, og hva eventuelle ulikheter i prestasjonsnivå kan skyldes....
Main Author: | |
---|---|
Other Authors: | |
Format: | Master Thesis |
Language: | Norwegian Bokmål |
Published: |
2010
|
Subjects: | |
Online Access: | http://hdl.handle.net/10852/15304 http://urn.nb.no/URN:NBN:no-26568 |
Summary: | Denne oppgaven er en kvantitativ studie av ikke-vestlige innvandreretterkommeres prestasjoner på universitetet. Oppgavens formål er å undersøke hvilke prestasjoner etterkommere oppnår i en universitetsutdanning sammenlignet med majoriteten, og hva eventuelle ulikheter i prestasjonsnivå kan skyldes. Etterkommerbefolkningen i Norge har inntil nylig vært for ung til at kvantitative analyser av deres prestasjoner i høyere utdanning har latt seg gjennomføre. Når denne gruppen nå i økende grad gjør sitt inntog i akademia, muliggjøres også sammenlignende studier av hvordan det går med dem. Studier av hvordan etterkommerne lykkes på ulike arenaer i samfunnet kan sees som en test på hvor godt integreringen av minoritetsgrupper i det norske samfunnet har lykkes, da det er ventet at personer som er født i Norge eller har ankommet før skolealder ikke vil oppleve de samme utfordringene i forhold til språklige og kulturelle barrierer som foreldregenerasjonen. Oppgaven er en del av prosjektet "Educational Careers: Attainment, Qualification and Transition to Work" ved Institutt for Sosiologi og Samfunnsgeografi ved Universitetet i Oslo, og datamaterialet som benyttes er basert på registerdata innhentet i forbindelse med dette prosjektet. Utvalget består av alle ikke-vestlige innvandrere og etterkommere av innvandrere som har avlagt en cand.mag.-grad ved universitetene i Oslo, Bergen og Tromsø, samt Norges Teknisk-Naturvitenskapelige Universitet i Trondheim og Norges Handelshøyskole, i perioden 1990-2004, og som vi har karakteropplysninger fra videregående skole for. I tillegg inkluderes et utvalg på 20 % av majoritetsbefolkningen med samme kjennetegn som sammenligningsgrunnlag. Faktorer som antas å ha betydning for prestasjonsnivået i en universitetsutdanning, inkluderer akademisk utgangspunkt (målt ved karakterpoengsum fra videregående skole), sosial bakgrunn, motivasjon/innsats og nettverkstilknytning. Disse faktorene tenkes å variere med innvandrerstatus. Tidligere forskning omkring etterkommere og prestasjoner, samt teoretiske perspektiver som kan brukes for å forklare prestasjonsforskjeller, presenteres i teorikapittelet. Analysene viser at etterkommere oppnår et betydelig lavere gjennomsnittlig prestasjonsnivå sammenlignet med majoritetsstudenter. Videre er forskjellene mellom etterkommernes og innvandrernes prestasjoner så små at de ikke kan tillegges vekt. Ingen av de faktorene jeg med dette datamaterialet har mulighet til å inkludere i analysene, kan forklare prestasjonsgapet. Forskjellene kan ikke forklares verken av ulikheter i prestasjoner i videregående opplæring, ulikheter i foreldres utdanningsnivå og inntekt, eller av egenskaper ved studiested eller fagretning graden er avlagt ved. Tvert imot holder forskjellene i gjennomsnittlig prestasjonsnivå seg overraskende stabile selv etter kontroll for bakgrunnsfaktorer som i tidligere studier har vist seg å ha stor betydning for prestasjonsnivået. Det er altså bakenforliggende årsaker til prestasjonsforskjellene jeg observerer i denne oppgaven, som ikke lar seg fange opp med det datamaterialet jeg har til rådighet. Kanskje er det slik at en for å lykkes med høyere utdanning trenger en form for kulturelle ressurser som majoritetsstudenter med høyt utdannede foreldre har, men som etterkommere med høyt utdannede foreldre ikke har? En annen mulighet er at etterkommere ikke er del av de samme faglige og sosiale nettverkene som majoritetsstudenter, og at de slik kan gå glipp av viktig informasjon og faglige diskusjoner som kan ha betydning for prestasjonsnivået. Det bør også nevnes at gruppen av etterkommerstudenter skjuler potensielt veldig ulike undergrupper, for eksempel når det gjelder landbakgrunn, som i tidligere studier har vist seg å ha betydning for prestasjonene. Ingen av disse mulige årsakene har jeg imidlertid hatt mulighet til å teste, og det er dermed slik at det kan være helt andre faktorer som skjuler seg bak prestasjonsforskjellene jeg har observert i denne oppgaven. |
---|