Arktik u međunarodnom pravu
Prisutne klimatske promjene najviše su vidljive na Arktiku gdje se dugovječni led sve brže topi i zaštita arktičkog okoliša već je dulje vrijeme neizbježna. Zbog toga, osam država formiralo je Arktičko vijeće – vodeći međuvladin forum za suradnju arktičkih država na pitanjima zaštite Arktika i njego...
Main Author: | |
---|---|
Other Authors: | |
Format: | Master Thesis |
Language: | Croatian |
Published: |
Sveučilište u Zagrebu. Pravni fakultet. Međunarodno pravo.
2018
|
Subjects: | |
Online Access: | https://zir.nsk.hr/islandora/object/pravo:1629 https://urn.nsk.hr/urn:nbn:hr:199:309562 https://repozitorij.unizg.hr/islandora/object/pravo:1629 https://repozitorij.unizg.hr/islandora/object/pravo:1629/datastream/PDF |
Summary: | Prisutne klimatske promjene najviše su vidljive na Arktiku gdje se dugovječni led sve brže topi i zaštita arktičkog okoliša već je dulje vrijeme neizbježna. Zbog toga, osam država formiralo je Arktičko vijeće – vodeći međuvladin forum za suradnju arktičkih država na pitanjima zaštite Arktika i njegovih stanovnika. Međutim, Arktičko vijeće nije ovlašteno za donošenje pravno obvezujućih instrumenata pa zaštita Arktika ostaje prepuštena drugim globalnim instrumentima, čiji su ciljevi usmjereni na zaštitu okoliša općenito te na regulaciju pojedinih izvora onečišćenja. Konvencija o pravu mora ključni je instrument u regulaciji Arktičkog oceana, ali svojim odredbama nije u stanju zaštititi Arktik, njegove stanovnike i faunu na odgovarajući način. Ovaj rad će istražiti sadašnji sustav regulacije na Arktiku, aktivnosti Arktičkog vijeća i položaj domorodačkog stanovništva te zaštitu arktičkog okoliša, uključujući životinjske vrste. Rad je u velikoj mjeri posvećen pojedinim izvorima onečišćenja prisutnima na Arktiku. S obzirom na to da su velike količine nafte “skrivene” na dnu Arktičkog oceana, bavit će se i pitanjem proširenja granica epikontinentalnog pojasa izvan 200 morskih milja. |
---|