Teaching the Hungarian accusative case to native speakers of Swedish – problems and solutions
The accusative case has a widespread use in Hungarian, as it marks direct objects, and it is also used to form certain types of adverbials. In standard Swedish, nouns used as direct objects are never marked, and expressing the direct object function is linked to invariant structural positions in sen...
Published in: | Taikomoji kalbotyra |
---|---|
Main Author: | |
Format: | Article in Journal/Newspaper |
Language: | English |
Published: |
Vilniaus universiteto leidykla / Vilnius University Press
2023
|
Subjects: | |
Online Access: | https://www.journals.vu.lt/taikomojikalbotyra/article/view/34841 https://doi.org/10.15388/Taikalbot.2023.20.7 |
id |
ftvilniusunivojs:oai:ojs.www4063.vu.lt:article/34841 |
---|---|
record_format |
openpolar |
spelling |
ftvilniusunivojs:oai:ojs.www4063.vu.lt:article/34841 2024-04-21T08:10:52+00:00 Teaching the Hungarian accusative case to native speakers of Swedish – problems and solutions Vengrų kalbos akuzatyvo mokymas švedų kalbos gimtakalbiams: problemos ir sprendimai Tillinger, Gábor 2023-12-28 application/pdf https://www.journals.vu.lt/taikomojikalbotyra/article/view/34841 https://doi.org/10.15388/Taikalbot.2023.20.7 eng eng Vilniaus universiteto leidykla / Vilnius University Press https://www.journals.vu.lt/taikomojikalbotyra/article/view/34841/33177 https://www.journals.vu.lt/taikomojikalbotyra/article/view/34841 doi:10.15388/Taikalbot.2023.20.7 Copyright (c) 2023 Authors https://creativecommons.org/licenses/by/4.0 Taikomoji kalbotyra; No. 20 (2023): Specialusis numeris „Kalbos ir žmonės: problemos ir sprendimai"; 89-103 Taikomoji kalbotyra; Nr. 20 (2023): Special issue "Languages and People: Problems and Solutions"; 89-103 2029-8935 accusative direct object marking definiteness Hungarian as a foreign language North Germanic languages akuzatyvas tiesioginio papildinio žymėjimas apibrėžtumas vengrų kaip svetimoji kalba Šiaurės germanų kalbos info:eu-repo/semantics/article info:eu-repo/semantics/publishedVersion Peer-reviewed Article 2023 ftvilniusunivojs https://doi.org/10.15388/Taikalbot.2023.20.7 2024-03-25T18:07:05Z The accusative case has a widespread use in Hungarian, as it marks direct objects, and it is also used to form certain types of adverbials. In standard Swedish, nouns used as direct objects are never marked, and expressing the direct object function is linked to invariant structural positions in sentences, while traces of (formal and functional) accusative remain in active usage for personal pronouns only. Besides, the Hungarian accusative usually causes extra difficulties for Swedish native speakers because of the resemblance of the Hungarian accusative suffix ‑(V)t and the Swedish suffixed definite article ‑(e)t for neuter nouns in singular.The paper demonstrates different types of mistakes made by Swedish university students learning Hungarian, comparing their difficulties to those of other students having Danish, Norwegian, Icelandic or Finnish as mother-tongue. A similar issue concerning accusative in the South Saami language is presented as well. The paper also discusses how the Hungarian accusative can be effectively introduced to Swedish learners. Šiame darbe aptariamos klaidos, būdingos vengrų kalbos akuzatyvo formų besimokantiems vieno Švedijos universiteto studentams. Akuzatyvo linksnis plačiai vartojamas vengrų kalboje tiesioginiams papildiniams žymėti ir tam tikrų tipų prieveiksmiams sudaryti. Šiuolaikinėje bendrinėje švedų kalboje daiktavardžiai, vartojami kaip tiesioginiai papildiniai, užima nekintamą vietą sintaksinėse struktūrose, bet nėra žymimi galūnėmis. Švedų kalboje (formalaus ir funkcinio) akuzatyvo formos vartojamos tik su asmeniniais įvardžiais. Šie kalbiniai faktai ir tipologiniai skirtumai lemia tam tikrus sunkumus švedų gimtakalbiams mokantis vengrų kalbos akuzatyvo. Aptariami sunkumai yra panašūs į tuos, kuriuos patiria ir kitų (pavyzdžiui, anglų, olandų, prancūzų, ispanų) kalbų gimtakalbiai. Vis dėlto priežastis, kodėl vengrų akuzatyvas dažnai sukelia papildomų sunkumų švedų (iš dalies ir danų arba norvegų) kalbos kalbėtojams, yra kita. Akuzatyvo priesaga vengrų kalboje yra -(V)t. ... Article in Journal/Newspaper saami Vilnius University Press Scholarly Journals Taikomoji kalbotyra 20 89 103 |
institution |
Open Polar |
collection |
Vilnius University Press Scholarly Journals |
op_collection_id |
ftvilniusunivojs |
language |
English |
topic |
accusative direct object marking definiteness Hungarian as a foreign language North Germanic languages akuzatyvas tiesioginio papildinio žymėjimas apibrėžtumas vengrų kaip svetimoji kalba Šiaurės germanų kalbos |
spellingShingle |
accusative direct object marking definiteness Hungarian as a foreign language North Germanic languages akuzatyvas tiesioginio papildinio žymėjimas apibrėžtumas vengrų kaip svetimoji kalba Šiaurės germanų kalbos Tillinger, Gábor Teaching the Hungarian accusative case to native speakers of Swedish – problems and solutions |
topic_facet |
accusative direct object marking definiteness Hungarian as a foreign language North Germanic languages akuzatyvas tiesioginio papildinio žymėjimas apibrėžtumas vengrų kaip svetimoji kalba Šiaurės germanų kalbos |
description |
The accusative case has a widespread use in Hungarian, as it marks direct objects, and it is also used to form certain types of adverbials. In standard Swedish, nouns used as direct objects are never marked, and expressing the direct object function is linked to invariant structural positions in sentences, while traces of (formal and functional) accusative remain in active usage for personal pronouns only. Besides, the Hungarian accusative usually causes extra difficulties for Swedish native speakers because of the resemblance of the Hungarian accusative suffix ‑(V)t and the Swedish suffixed definite article ‑(e)t for neuter nouns in singular.The paper demonstrates different types of mistakes made by Swedish university students learning Hungarian, comparing their difficulties to those of other students having Danish, Norwegian, Icelandic or Finnish as mother-tongue. A similar issue concerning accusative in the South Saami language is presented as well. The paper also discusses how the Hungarian accusative can be effectively introduced to Swedish learners. Šiame darbe aptariamos klaidos, būdingos vengrų kalbos akuzatyvo formų besimokantiems vieno Švedijos universiteto studentams. Akuzatyvo linksnis plačiai vartojamas vengrų kalboje tiesioginiams papildiniams žymėti ir tam tikrų tipų prieveiksmiams sudaryti. Šiuolaikinėje bendrinėje švedų kalboje daiktavardžiai, vartojami kaip tiesioginiai papildiniai, užima nekintamą vietą sintaksinėse struktūrose, bet nėra žymimi galūnėmis. Švedų kalboje (formalaus ir funkcinio) akuzatyvo formos vartojamos tik su asmeniniais įvardžiais. Šie kalbiniai faktai ir tipologiniai skirtumai lemia tam tikrus sunkumus švedų gimtakalbiams mokantis vengrų kalbos akuzatyvo. Aptariami sunkumai yra panašūs į tuos, kuriuos patiria ir kitų (pavyzdžiui, anglų, olandų, prancūzų, ispanų) kalbų gimtakalbiai. Vis dėlto priežastis, kodėl vengrų akuzatyvas dažnai sukelia papildomų sunkumų švedų (iš dalies ir danų arba norvegų) kalbos kalbėtojams, yra kita. Akuzatyvo priesaga vengrų kalboje yra -(V)t. ... |
format |
Article in Journal/Newspaper |
author |
Tillinger, Gábor |
author_facet |
Tillinger, Gábor |
author_sort |
Tillinger, Gábor |
title |
Teaching the Hungarian accusative case to native speakers of Swedish – problems and solutions |
title_short |
Teaching the Hungarian accusative case to native speakers of Swedish – problems and solutions |
title_full |
Teaching the Hungarian accusative case to native speakers of Swedish – problems and solutions |
title_fullStr |
Teaching the Hungarian accusative case to native speakers of Swedish – problems and solutions |
title_full_unstemmed |
Teaching the Hungarian accusative case to native speakers of Swedish – problems and solutions |
title_sort |
teaching the hungarian accusative case to native speakers of swedish – problems and solutions |
publisher |
Vilniaus universiteto leidykla / Vilnius University Press |
publishDate |
2023 |
url |
https://www.journals.vu.lt/taikomojikalbotyra/article/view/34841 https://doi.org/10.15388/Taikalbot.2023.20.7 |
genre |
saami |
genre_facet |
saami |
op_source |
Taikomoji kalbotyra; No. 20 (2023): Specialusis numeris „Kalbos ir žmonės: problemos ir sprendimai"; 89-103 Taikomoji kalbotyra; Nr. 20 (2023): Special issue "Languages and People: Problems and Solutions"; 89-103 2029-8935 |
op_relation |
https://www.journals.vu.lt/taikomojikalbotyra/article/view/34841/33177 https://www.journals.vu.lt/taikomojikalbotyra/article/view/34841 doi:10.15388/Taikalbot.2023.20.7 |
op_rights |
Copyright (c) 2023 Authors https://creativecommons.org/licenses/by/4.0 |
op_doi |
https://doi.org/10.15388/Taikalbot.2023.20.7 |
container_title |
Taikomoji kalbotyra |
container_volume |
20 |
container_start_page |
89 |
op_container_end_page |
103 |
_version_ |
1796952450839609344 |