Induksjon og fødselsvarighets betydning for operative forløsninger
Bakgrunn: Formålet med denne oppgaven er å studere samspillet mellom induksjon, paritet og varighet av fødsel i forhold til operative forløsninger. Materiale og metode: Data fra fødende ved fødestua i Midt-Troms, fødestua i Nord-Troms og kvinneklinikken i Tromsø mellom 2007 og 2014 ble samlet inn fr...
Main Author: | |
---|---|
Format: | Master Thesis |
Language: | Norwegian Bokmål |
Published: |
UiT Norges arktiske universitet
2015
|
Subjects: | |
Online Access: | https://hdl.handle.net/10037/9257 |
id |
ftunivtroemsoe:oai:munin.uit.no:10037/9257 |
---|---|
record_format |
openpolar |
spelling |
ftunivtroemsoe:oai:munin.uit.no:10037/9257 2023-05-15T18:34:35+02:00 Induksjon og fødselsvarighets betydning for operative forløsninger Lerbukt, Martine Johansen 2015-05-29 https://hdl.handle.net/10037/9257 nob nob UiT Norges arktiske universitet UiT The Arctic University of Norway https://hdl.handle.net/10037/9257 URN:NBN:no-uit_munin_8814 openAccess Copyright 2015 The Author(s) VDP::Medisinske Fag: 700::Klinisk medisinske fag: 750::Gynekologi og obstetrikk: 756 VDP::Medical disciplines: 700::Clinical medical disciplines: 750::Gynecology and obstetrics: 756 MED-3950 Master thesis Mastergradsoppgave 2015 ftunivtroemsoe 2021-06-25T17:54:46Z Bakgrunn: Formålet med denne oppgaven er å studere samspillet mellom induksjon, paritet og varighet av fødsel i forhold til operative forløsninger. Materiale og metode: Data fra fødende ved fødestua i Midt-Troms, fødestua i Nord-Troms og kvinneklinikken i Tromsø mellom 2007 og 2014 ble samlet inn fra journalsystemet CSAM Partus. Kvinner med gestasjonsalder ≤36, flerlingfødsler, ikke-hodepresentasjon, fødselsstart keisersnitt, hjemmefødsler og fødsel andre fødesteder før overflytting til UNN Tromsø ble ekskludert (2632). Studiepopulasjonen bestod av 10 180. Kategoriske variabler var alder (14-24, 25-34 og 35-49 år), gestasjonsalder (370-386, 390-406, 410-416 og 420-446), tidsperiode (2007-2009, 2010-2012 og 2013-2014) og kroppsmasseindeks (KMI: <25,0, 25,0-29,0 og ≥30,0 kg/m2). Bruk av epidural og/eller spinal (ja/nei), fødselsstart (spontan/indusert) og paritet (0/≥1) ble registrert. Fødselsvarigheten ble delt inn i paritetsspesifikke percentiler (<50, 50-70, 70-80, 80-90, 90-100). Endepunkt for operativ forløsning var tang/vakuum eller keisersnitt og totalt. Analysene ble gjort i SPSS versjon 22.0 med signifikansnivå p<0,05. Resultater: Induksjons- og operativ forløsningsrate var henholdsvis 20,1 og 12,9 % samlet, 22,3 og 17,3 % for førstegangsfødende og 18,2 og 6,3 % for flergangsfødende. Total keisersnittsrate var 7,2 %. Induserte hadde flere operative forløsninger sammenliknet med ikke-induserte. Operative forløsninger økte med lengre fødselsvarighet for både induserte og ikke-induserte førstegangsfødende. Induserte hadde flere operative forløsninger sammenlignet med ikke-induserte for alle percentiler. Når operative forløsninger ble differensiert i tang/vakuum og keisersnitt hadde induserte og ikke-induserte førstegangsfødende totalt flere tang/vakuum-forløsninger enn keisersnitt, dette var motsatt for flergangsfødende. Ved den høyeste percentilen var det flere keisersnitt enn tang/vakuum for induserte og ikke-induserte første- og flergangsfødende. Induserte flergangsfødende hadde statistisk signifikant flere keisersnitt enn induserte førstegangsfødende ved de lengste fødslene. Konklusjon: Induksjoner bidro til flere operative forløsninger ved alle fødselslengder. Induserte hadde flere operative forløsninger enn ikke-induserte uavhengig av paritet. Førstegangsfødende hadde flere operative forløsninger enn flergangsfødende ved alle fødselslengder. Master Thesis Tromsø Troms University of Tromsø: Munin Open Research Archive Tromsø |
institution |
Open Polar |
collection |
University of Tromsø: Munin Open Research Archive |
op_collection_id |
ftunivtroemsoe |
language |
Norwegian Bokmål |
topic |
VDP::Medisinske Fag: 700::Klinisk medisinske fag: 750::Gynekologi og obstetrikk: 756 VDP::Medical disciplines: 700::Clinical medical disciplines: 750::Gynecology and obstetrics: 756 MED-3950 |
spellingShingle |
VDP::Medisinske Fag: 700::Klinisk medisinske fag: 750::Gynekologi og obstetrikk: 756 VDP::Medical disciplines: 700::Clinical medical disciplines: 750::Gynecology and obstetrics: 756 MED-3950 Lerbukt, Martine Johansen Induksjon og fødselsvarighets betydning for operative forløsninger |
topic_facet |
VDP::Medisinske Fag: 700::Klinisk medisinske fag: 750::Gynekologi og obstetrikk: 756 VDP::Medical disciplines: 700::Clinical medical disciplines: 750::Gynecology and obstetrics: 756 MED-3950 |
description |
Bakgrunn: Formålet med denne oppgaven er å studere samspillet mellom induksjon, paritet og varighet av fødsel i forhold til operative forløsninger. Materiale og metode: Data fra fødende ved fødestua i Midt-Troms, fødestua i Nord-Troms og kvinneklinikken i Tromsø mellom 2007 og 2014 ble samlet inn fra journalsystemet CSAM Partus. Kvinner med gestasjonsalder ≤36, flerlingfødsler, ikke-hodepresentasjon, fødselsstart keisersnitt, hjemmefødsler og fødsel andre fødesteder før overflytting til UNN Tromsø ble ekskludert (2632). Studiepopulasjonen bestod av 10 180. Kategoriske variabler var alder (14-24, 25-34 og 35-49 år), gestasjonsalder (370-386, 390-406, 410-416 og 420-446), tidsperiode (2007-2009, 2010-2012 og 2013-2014) og kroppsmasseindeks (KMI: <25,0, 25,0-29,0 og ≥30,0 kg/m2). Bruk av epidural og/eller spinal (ja/nei), fødselsstart (spontan/indusert) og paritet (0/≥1) ble registrert. Fødselsvarigheten ble delt inn i paritetsspesifikke percentiler (<50, 50-70, 70-80, 80-90, 90-100). Endepunkt for operativ forløsning var tang/vakuum eller keisersnitt og totalt. Analysene ble gjort i SPSS versjon 22.0 med signifikansnivå p<0,05. Resultater: Induksjons- og operativ forløsningsrate var henholdsvis 20,1 og 12,9 % samlet, 22,3 og 17,3 % for førstegangsfødende og 18,2 og 6,3 % for flergangsfødende. Total keisersnittsrate var 7,2 %. Induserte hadde flere operative forløsninger sammenliknet med ikke-induserte. Operative forløsninger økte med lengre fødselsvarighet for både induserte og ikke-induserte førstegangsfødende. Induserte hadde flere operative forløsninger sammenlignet med ikke-induserte for alle percentiler. Når operative forløsninger ble differensiert i tang/vakuum og keisersnitt hadde induserte og ikke-induserte førstegangsfødende totalt flere tang/vakuum-forløsninger enn keisersnitt, dette var motsatt for flergangsfødende. Ved den høyeste percentilen var det flere keisersnitt enn tang/vakuum for induserte og ikke-induserte første- og flergangsfødende. Induserte flergangsfødende hadde statistisk signifikant flere keisersnitt enn induserte førstegangsfødende ved de lengste fødslene. Konklusjon: Induksjoner bidro til flere operative forløsninger ved alle fødselslengder. Induserte hadde flere operative forløsninger enn ikke-induserte uavhengig av paritet. Førstegangsfødende hadde flere operative forløsninger enn flergangsfødende ved alle fødselslengder. |
format |
Master Thesis |
author |
Lerbukt, Martine Johansen |
author_facet |
Lerbukt, Martine Johansen |
author_sort |
Lerbukt, Martine Johansen |
title |
Induksjon og fødselsvarighets betydning for operative forløsninger |
title_short |
Induksjon og fødselsvarighets betydning for operative forløsninger |
title_full |
Induksjon og fødselsvarighets betydning for operative forløsninger |
title_fullStr |
Induksjon og fødselsvarighets betydning for operative forløsninger |
title_full_unstemmed |
Induksjon og fødselsvarighets betydning for operative forløsninger |
title_sort |
induksjon og fødselsvarighets betydning for operative forløsninger |
publisher |
UiT Norges arktiske universitet |
publishDate |
2015 |
url |
https://hdl.handle.net/10037/9257 |
geographic |
Tromsø |
geographic_facet |
Tromsø |
genre |
Tromsø Troms |
genre_facet |
Tromsø Troms |
op_relation |
https://hdl.handle.net/10037/9257 URN:NBN:no-uit_munin_8814 |
op_rights |
openAccess Copyright 2015 The Author(s) |
_version_ |
1766219382011199488 |