Populisme på samisk. Framveksten av Nordkalottfolket på Sametinget
Nordkalottfolket (NKF) fikk sitt politiske gjennombrudd i Sametinget ved valget i 2021 med 18,3 prosent av stemmene med 9 av 39 representanter fra 6 av 7 valgkretser. Med populismens forståelse av hvordan «folket», «eliten» og «folkeviljen» forholder seg til hverandre samt teoriretningen historisk i...
Published in: | Norsk statsvitenskapelig tidsskrift |
---|---|
Main Author: | |
Format: | Article in Journal/Newspaper |
Language: | Norwegian Bokmål |
Published: |
Universitetsforlaget
2023
|
Subjects: | |
Online Access: | https://hdl.handle.net/10037/32652 https://doi.org/10.18261/nst.39.4.1 |
id |
ftunivtroemsoe:oai:munin.uit.no:10037/32652 |
---|---|
record_format |
openpolar |
spelling |
ftunivtroemsoe:oai:munin.uit.no:10037/32652 2024-02-11T10:03:49+01:00 Populisme på samisk. Framveksten av Nordkalottfolket på Sametinget Selle, Per 2023-12-08 https://hdl.handle.net/10037/32652 https://doi.org/10.18261/nst.39.4.1 nob nob Universitetsforlaget Norsk Statsvitenskapelig Tidsskrift Selle. Populisme på samisk. Framveksten av Nordkalottfolket på Sametinget. Norsk Statsvitenskapelig Tidsskrift. 2023 FRIDAID 2216971 doi:10.18261/nst.39.4.1 0801-1745 1504-2936 https://hdl.handle.net/10037/32652 Attribution 4.0 International (CC BY 4.0) openAccess Copyright 2023 The Author(s) https://creativecommons.org/licenses/by/4.0 Journal article Tidsskriftartikkel Peer reviewed publishedVersion 2023 ftunivtroemsoe https://doi.org/10.18261/nst.39.4.1 2024-01-25T00:08:04Z Nordkalottfolket (NKF) fikk sitt politiske gjennombrudd i Sametinget ved valget i 2021 med 18,3 prosent av stemmene med 9 av 39 representanter fra 6 av 7 valgkretser. Med populismens forståelse av hvordan «folket», «eliten» og «folkeviljen» forholder seg til hverandre samt teoriretningen historisk institusjonalisme analyserer artikkelen hva som kjennetegner NKF, hvordan dets framvekst kan forklares og hvilke muligheter partiet har for politisk makt og videre gjennomslag. NKF utfordrer den institusjonaliserte, internasjonaliserte og rettsliggjorte samepolitikken innenfra Sametinget. De gjør dette med et klassisk populistisk samfunnssyn hvor det vektlegges at det er en folkelig enhet i nord, hvis historie, livsform og mening ikke respekteres og kommer til politisk uttrykk, fordi de hindres av den samepolitiske eliten i Indre Finnmark i allianse med statlige myndigheter i sør. NKF sin framvekst som en betydelig aktør i samepolitikken kan i stor grad forklares med evnen til å utnytte spenningen mellom demokrati og rettsstat som er innebygget i Sametinget. På samme vis som at reaksjonen på den rettsstatlige institusjonaliserte samepolitikken er en av hovedårsakene til NKF sin framvekst, har en slik institusjonalisert stiavhengig retning også den virkning at det gir NKF begrensede muligheter for makt og videre politisk gjennomslag. Dette forsterker igjen NKFs grunnlag for vekst, fordi det bekrefter deres politikkforståelse og elitekritikk. Det er derfor grunn til å tro at det kan bygge seg opp en stadig større spenning i samepolitikken, som det ikke er lett å se utgangen på. Article in Journal/Newspaper Finnmark Nordkalott* samisk Finnmark University of Tromsø: Munin Open Research Archive Norsk statsvitenskapelig tidsskrift 39 4 122 141 |
institution |
Open Polar |
collection |
University of Tromsø: Munin Open Research Archive |
op_collection_id |
ftunivtroemsoe |
language |
Norwegian Bokmål |
description |
Nordkalottfolket (NKF) fikk sitt politiske gjennombrudd i Sametinget ved valget i 2021 med 18,3 prosent av stemmene med 9 av 39 representanter fra 6 av 7 valgkretser. Med populismens forståelse av hvordan «folket», «eliten» og «folkeviljen» forholder seg til hverandre samt teoriretningen historisk institusjonalisme analyserer artikkelen hva som kjennetegner NKF, hvordan dets framvekst kan forklares og hvilke muligheter partiet har for politisk makt og videre gjennomslag. NKF utfordrer den institusjonaliserte, internasjonaliserte og rettsliggjorte samepolitikken innenfra Sametinget. De gjør dette med et klassisk populistisk samfunnssyn hvor det vektlegges at det er en folkelig enhet i nord, hvis historie, livsform og mening ikke respekteres og kommer til politisk uttrykk, fordi de hindres av den samepolitiske eliten i Indre Finnmark i allianse med statlige myndigheter i sør. NKF sin framvekst som en betydelig aktør i samepolitikken kan i stor grad forklares med evnen til å utnytte spenningen mellom demokrati og rettsstat som er innebygget i Sametinget. På samme vis som at reaksjonen på den rettsstatlige institusjonaliserte samepolitikken er en av hovedårsakene til NKF sin framvekst, har en slik institusjonalisert stiavhengig retning også den virkning at det gir NKF begrensede muligheter for makt og videre politisk gjennomslag. Dette forsterker igjen NKFs grunnlag for vekst, fordi det bekrefter deres politikkforståelse og elitekritikk. Det er derfor grunn til å tro at det kan bygge seg opp en stadig større spenning i samepolitikken, som det ikke er lett å se utgangen på. |
format |
Article in Journal/Newspaper |
author |
Selle, Per |
spellingShingle |
Selle, Per Populisme på samisk. Framveksten av Nordkalottfolket på Sametinget |
author_facet |
Selle, Per |
author_sort |
Selle, Per |
title |
Populisme på samisk. Framveksten av Nordkalottfolket på Sametinget |
title_short |
Populisme på samisk. Framveksten av Nordkalottfolket på Sametinget |
title_full |
Populisme på samisk. Framveksten av Nordkalottfolket på Sametinget |
title_fullStr |
Populisme på samisk. Framveksten av Nordkalottfolket på Sametinget |
title_full_unstemmed |
Populisme på samisk. Framveksten av Nordkalottfolket på Sametinget |
title_sort |
populisme på samisk. framveksten av nordkalottfolket på sametinget |
publisher |
Universitetsforlaget |
publishDate |
2023 |
url |
https://hdl.handle.net/10037/32652 https://doi.org/10.18261/nst.39.4.1 |
genre |
Finnmark Nordkalott* samisk Finnmark |
genre_facet |
Finnmark Nordkalott* samisk Finnmark |
op_relation |
Norsk Statsvitenskapelig Tidsskrift Selle. Populisme på samisk. Framveksten av Nordkalottfolket på Sametinget. Norsk Statsvitenskapelig Tidsskrift. 2023 FRIDAID 2216971 doi:10.18261/nst.39.4.1 0801-1745 1504-2936 https://hdl.handle.net/10037/32652 |
op_rights |
Attribution 4.0 International (CC BY 4.0) openAccess Copyright 2023 The Author(s) https://creativecommons.org/licenses/by/4.0 |
op_doi |
https://doi.org/10.18261/nst.39.4.1 |
container_title |
Norsk statsvitenskapelig tidsskrift |
container_volume |
39 |
container_issue |
4 |
container_start_page |
122 |
op_container_end_page |
141 |
_version_ |
1790600141314457600 |