Livslang bevegelsesglede, et ønsket mål - Kjær, Jonathan Framvik (UiT The Arctic University of Norway, 2022)
Denne kvalitative studien har hatt som formål å undersøke kroppsøvingslæreres forståelse av målsetningen livslang bevegelsesglede, og hvordan de tilrettelegger for dette i sin undervisning. Ut over dette ser studien på innføringen av den nye læreplanen (Kunnskapsløftet 2020) i kroppsøving, og dens betydning for lærerne. Det empiriske materialet baserer seg på et kvalitativt forskningsintervju med fem deltakere fra en videregående skole i Nord-Norge. Alle deltakerne er kroppsøvingslærere med formell kompetanse, har kunnskap om fagfornyelsen, og hva denne innebærer. I analysen av datamaterialet benyttes to teorier, Jens-Ole Jensens teori om bevegelsesglede, og John I. Goodlads læreplanteori. Funnene viser at lærernes forståelse av bevegelsesglede knytter seg til mestring, og det å skape gode opplevelser ved å være i bevegelse. Lek og alternative bevegelsesaktiviteter blir trukket fram som gode metoder for å skape den umiddelbare gleden. Funnene tyder også på at lærerne har et bevisst ønske om å skape den livslange gleden gjennom undervisningen, men hvorvidt kroppsøving alene klarer å oppnå denne målsetningen er uvisst. Lærerne ønsker å skape gode opplevelser gjennom kroppsøvingen, og gi elevene kunnskap, erfaring og verktøy de kan ta med videre. Slik håper de å gi elevene grunnlaget for å oppleve bevegelsesglede både i samtid og fremtid. Det er tydelig at lærerne ønsker å holde et ekstra fokus på de elevene som ikke liker faget. Tanken er at gjennom gode opplevelser og læring, får dem verktøy for å kunne holde på med bevegelse senere i livet. Når det kommer til den nye læreplanen indikerer funnene at lærerne har en homogen og positiv holdning til denne. De uttrykker at læreplanen prøver å legitimere kroppsøvingsfaget som et læringsfag, ikke bare et aktivitetsfag. Lærerne forteller at de har brukt mye tid på innføringen, og betydningen den har for dem. De påpeker imidlertid at læreplanen i større grad oppleves som en revidering enn en revolusjon. Dette forklares med at deres tidligere didaktiske tilnærming har vært ...