Hva var Finnefondets lønnstillegg? Undersøkelse av lønnstilleggene for lærere i de språkblandede distriktene
Sentralt i den norske fornorskningspolitikken fra 1851 til 1921 stod Finnefondet, en underpost av opplysningsvesenets understøttelsesfond, som skulle brukes til å lære samene og kvenene norsk. Det tradisjonelle synet har vært at lønnstillegget ble brukt aktivt til å drive fornorskning, sammen med en...
Main Author: | |
---|---|
Format: | Master Thesis |
Language: | Norwegian Bokmål |
Published: |
UiT Norges arktiske universitet
2020
|
Subjects: | |
Online Access: | https://hdl.handle.net/10037/18789 |
id |
ftunivtroemsoe:oai:munin.uit.no:10037/18789 |
---|---|
record_format |
openpolar |
spelling |
ftunivtroemsoe:oai:munin.uit.no:10037/18789 2023-05-15T16:13:41+02:00 Hva var Finnefondets lønnstillegg? Undersøkelse av lønnstilleggene for lærere i de språkblandede distriktene Bergvik, Tom-André Plissken 2020-06-02 https://hdl.handle.net/10037/18789 nob nob UiT Norges arktiske universitet UiT The Arctic University of Norway https://hdl.handle.net/10037/18789 openAccess Copyright 2020 The Author(s) VDP::Humaniora: 000::Historie: 070::Moderne historie (etter 1800): 083 VDP::Humanities: 000::History: 070::Modern history (after 1800): 083 HIS-3980 Master thesis Mastergradsoppgave 2020 ftunivtroemsoe 2021-06-25T17:57:32Z Sentralt i den norske fornorskningspolitikken fra 1851 til 1921 stod Finnefondet, en underpost av opplysningsvesenets understøttelsesfond, som skulle brukes til å lære samene og kvenene norsk. Det tradisjonelle synet har vært at lønnstillegget ble brukt aktivt til å drive fornorskning, sammen med en språkinstruks som satte grenser på bruken av samisk og kvensk i undervisningen. Denne forestillingen har takket være nyere undersøkelser slått sprekker da stort sett alle som søkte fikk lønnstillegg i årene 1901-1902. Mine undersøkelser bygger videre på dette, med å avdekke bruken av lønnstillegget under skoledirektør Bernt Thomassen, samt å avklare noe av forvirringen omkring hva lønnstilleggene faktisk var. Mine funn har vært at lønnstilleggene har stort sett vært brukt slik tiltenkt og at skoledirektør Thomassen gjorde tilsynelatende ingenting til å presse lærerne med lønnstillegget. Deler av dette kan knyttes til den rollen Thomassen tok blant lærerkorpset, spesielt i Vest-Finnmark, men også som følge av at han i store tilfeller fungerte som en støttespiller og rådgiver for lærerne. Master Thesis Finnmark samisk Finnmark University of Tromsø: Munin Open Research Archive |
institution |
Open Polar |
collection |
University of Tromsø: Munin Open Research Archive |
op_collection_id |
ftunivtroemsoe |
language |
Norwegian Bokmål |
topic |
VDP::Humaniora: 000::Historie: 070::Moderne historie (etter 1800): 083 VDP::Humanities: 000::History: 070::Modern history (after 1800): 083 HIS-3980 |
spellingShingle |
VDP::Humaniora: 000::Historie: 070::Moderne historie (etter 1800): 083 VDP::Humanities: 000::History: 070::Modern history (after 1800): 083 HIS-3980 Bergvik, Tom-André Plissken Hva var Finnefondets lønnstillegg? Undersøkelse av lønnstilleggene for lærere i de språkblandede distriktene |
topic_facet |
VDP::Humaniora: 000::Historie: 070::Moderne historie (etter 1800): 083 VDP::Humanities: 000::History: 070::Modern history (after 1800): 083 HIS-3980 |
description |
Sentralt i den norske fornorskningspolitikken fra 1851 til 1921 stod Finnefondet, en underpost av opplysningsvesenets understøttelsesfond, som skulle brukes til å lære samene og kvenene norsk. Det tradisjonelle synet har vært at lønnstillegget ble brukt aktivt til å drive fornorskning, sammen med en språkinstruks som satte grenser på bruken av samisk og kvensk i undervisningen. Denne forestillingen har takket være nyere undersøkelser slått sprekker da stort sett alle som søkte fikk lønnstillegg i årene 1901-1902. Mine undersøkelser bygger videre på dette, med å avdekke bruken av lønnstillegget under skoledirektør Bernt Thomassen, samt å avklare noe av forvirringen omkring hva lønnstilleggene faktisk var. Mine funn har vært at lønnstilleggene har stort sett vært brukt slik tiltenkt og at skoledirektør Thomassen gjorde tilsynelatende ingenting til å presse lærerne med lønnstillegget. Deler av dette kan knyttes til den rollen Thomassen tok blant lærerkorpset, spesielt i Vest-Finnmark, men også som følge av at han i store tilfeller fungerte som en støttespiller og rådgiver for lærerne. |
format |
Master Thesis |
author |
Bergvik, Tom-André Plissken |
author_facet |
Bergvik, Tom-André Plissken |
author_sort |
Bergvik, Tom-André Plissken |
title |
Hva var Finnefondets lønnstillegg? Undersøkelse av lønnstilleggene for lærere i de språkblandede distriktene |
title_short |
Hva var Finnefondets lønnstillegg? Undersøkelse av lønnstilleggene for lærere i de språkblandede distriktene |
title_full |
Hva var Finnefondets lønnstillegg? Undersøkelse av lønnstilleggene for lærere i de språkblandede distriktene |
title_fullStr |
Hva var Finnefondets lønnstillegg? Undersøkelse av lønnstilleggene for lærere i de språkblandede distriktene |
title_full_unstemmed |
Hva var Finnefondets lønnstillegg? Undersøkelse av lønnstilleggene for lærere i de språkblandede distriktene |
title_sort |
hva var finnefondets lønnstillegg? undersøkelse av lønnstilleggene for lærere i de språkblandede distriktene |
publisher |
UiT Norges arktiske universitet |
publishDate |
2020 |
url |
https://hdl.handle.net/10037/18789 |
genre |
Finnmark samisk Finnmark |
genre_facet |
Finnmark samisk Finnmark |
op_relation |
https://hdl.handle.net/10037/18789 |
op_rights |
openAccess Copyright 2020 The Author(s) |
_version_ |
1765999506156945408 |