Naturmangfoldlovens virkninger i kommunene. En gjennomgang av kommunale erfaringer med loven
Denne studien skal gi svar på hvilke erfaringer kommunene har gjort seg etter at naturmang-foldloven (NML) trådte i kraft. Rapporten baseres på en internettbasert spørreundersøkelse til kommunene og personlige intervjuer og gruppeintervjuer (i case studiene). To verneområdes-tyrer ble valgt ut for c...
Main Authors: | , , , |
---|---|
Format: | Report |
Language: | Norwegian Bokmål |
Published: |
Norsk institutt for naturforskning
2013
|
Subjects: | |
Online Access: | https://hdl.handle.net/10037/11433 |
id |
ftunivtroemsoe:oai:munin.uit.no:10037/11433 |
---|---|
record_format |
openpolar |
institution |
Open Polar |
collection |
University of Tromsø: Munin Open Research Archive |
op_collection_id |
ftunivtroemsoe |
language |
Norwegian Bokmål |
topic |
VDP::Matematikk og Naturvitenskap: 400::Zoologiske og botaniske fag: 480::Økologi: 488 VDP::Mathematics and natural science: 400::Zoology and botany: 480::Ecology: 488 |
spellingShingle |
VDP::Matematikk og Naturvitenskap: 400::Zoologiske og botaniske fag: 480::Økologi: 488 VDP::Mathematics and natural science: 400::Zoology and botany: 480::Ecology: 488 Andersen, Oddgeir Bay-Larsen, Ingrid Agathe Øian, Hogne Fangel, Kirstin Naturmangfoldlovens virkninger i kommunene. En gjennomgang av kommunale erfaringer med loven |
topic_facet |
VDP::Matematikk og Naturvitenskap: 400::Zoologiske og botaniske fag: 480::Økologi: 488 VDP::Mathematics and natural science: 400::Zoology and botany: 480::Ecology: 488 |
description |
Denne studien skal gi svar på hvilke erfaringer kommunene har gjort seg etter at naturmang-foldloven (NML) trådte i kraft. Rapporten baseres på en internettbasert spørreundersøkelse til kommunene og personlige intervjuer og gruppeintervjuer (i case studiene). To verneområdes-tyrer ble valgt ut for case-studier: (1) Dovre-Sunndalsfjella og (2) Midtre Nordland nasjonal-parkstyre. Saker som er vedtatt av verneområdestyrer, men som er påklaget og avgjort av de-partementet er gjennomgått, og det er her gjort en vurdering av hva beslutningstaker har vekt-lagt i sin avgjørelse. Spørreundersøkelsen En relativt stor andel kommuner (77 %) har inntil en full stilling relatert til naturmangfoldarbeid. De to hyppigst forekommende arbeidsoppgavene i kommunene i dag er ivaretakelse av biolo-gisk mangfold i kommunal planlegging og dispensasjonssaker knyttet til motorferdsel i utmark, henholdsvis 90 % og 73 % av kommunene oppgir disse oppgavene. I alt 70 % av kommunene oppgir at de ikke har egne miljøplaner eller plan for biologisk mangfold og dermed må ivareta arbeidet med naturmangfold gjennom det generelle planarbeidet i kommunen. Det viktigste for kommunene i arealplanleggingen var å legge til rette for videre utvikling av industri og nærings-liv og utbygging av flere boliger. Kommunens ansatte har god oversikt over NML og lovens innhold, NML oppleves ikke som et stort hinder for videre arealplanlegging og – utnyttelse i kommunene. Oppfølging og veiledning av naturmangfoldloven fra sentralt hold oppleves som mangelfull. Kommunene etterlyser bedre oppfølging/veiledning, særlig kursing og veiledning (76 %) og mer skriftlig materiell (37%). I 26 % av kommunene har politikerne fått opplæring i naturmang-foldloven, mens i 20 % av kommunene hadde politikerne fått opplæring om biologisk mangfold. Blant administrativt ansatte hadde 93 % fått opplæring i NML og 79 % har fått opplæring om biologisk mangfold. Hele 87 % av kommunene oppgir at prioriterte arter og trua naturtyper vurderes i areal- og byggesaksbehandling. Kommunene oppgir at de bruker NML i 73 % av alle relevante saker, og vurderer kompetansen i naturmangfold til å være over middels, mens kapasiteten vurderes å være noe under middels. For liten kapasitet, eller kompetanse, kan i noen tilfeller være et (økonomisk) spørsmål om prioritering eller fordeling av ressurser internt. En mulig løsning kan eksempelvis være at kommunene i større grad samarbeider interkommunalt, eller benytter fel-les verktøy for kartfesta informasjon i saksbehandlingen. Økte bevilgninger fra sentralt hold kan også bidra til å øke kapasiteten og kompetansen på naturmangfold blant kommunene. Kartfesta informasjon vurderes å være svært nyttig, men skårer ikke høyt når det gjelder vurde-ring av pålitelighet og detaljeringsnivå. Den store usikkerheten kan muligens skyldes at de som svarte hadde manglende detaljkunnskap om datagrunnlag, eller at kunnskapen om hvilke verk-tøy som finnes og deres bruksområder er for lite kjent. Hele 96 % av kommunene oppgir å ha vernede arealer. Bare 22 % (n=30) av kommunene opp-lyser at de har påtatt seg forvaltningsansvar for verneområder, mens 78 % (n=105) av kommu-nene hadde takket nei. Blant de kommunene som hadde påtatt seg forvaltningsansvar, er det i stor grad kommunene selv som finansierer arbeidet. Blant de 30 kommunene som har påtatt seg et forvaltningsansvar for verneområder, finansierer to av tre dette over eget budsjett (n=20), hvorav 14 kommuner oppgir kommunens budsjett som eneste finansieringskilde, 13 kommuner oppgir tilskudd fra FM eller FK, og 8 kommuner oppgir tilskudd fra DN eller MD. Her er det to forhold å merke seg: (1) Det er et åpenbart behov for mer, bedre og ny informasjon om at kommunene kan få forvaltningsansvar, og (2) at styrka økonomiske ressurser fra staten vil være viktige for både å engasjere kommunene og for å styrke ivaretagelse av verneområdene mer generelt. |
format |
Report |
author |
Andersen, Oddgeir Bay-Larsen, Ingrid Agathe Øian, Hogne Fangel, Kirstin |
author_facet |
Andersen, Oddgeir Bay-Larsen, Ingrid Agathe Øian, Hogne Fangel, Kirstin |
author_sort |
Andersen, Oddgeir |
title |
Naturmangfoldlovens virkninger i kommunene. En gjennomgang av kommunale erfaringer med loven |
title_short |
Naturmangfoldlovens virkninger i kommunene. En gjennomgang av kommunale erfaringer med loven |
title_full |
Naturmangfoldlovens virkninger i kommunene. En gjennomgang av kommunale erfaringer med loven |
title_fullStr |
Naturmangfoldlovens virkninger i kommunene. En gjennomgang av kommunale erfaringer med loven |
title_full_unstemmed |
Naturmangfoldlovens virkninger i kommunene. En gjennomgang av kommunale erfaringer med loven |
title_sort |
naturmangfoldlovens virkninger i kommunene. en gjennomgang av kommunale erfaringer med loven |
publisher |
Norsk institutt for naturforskning |
publishDate |
2013 |
url |
https://hdl.handle.net/10037/11433 |
long_lat |
ENVELOPE(17.883,17.883,69.483,69.483) |
geographic |
Finnes |
geographic_facet |
Finnes |
genre |
Nordland Nordland Nordland |
genre_facet |
Nordland Nordland Nordland |
op_relation |
NINA rapport 964 http://www.nina.no/archive/nina/PppBasePdf/rapport/2013/964.pdf Andersen O, Bay-Larsen IA, Øian H, Fangel K. Naturmangfoldlovens virkninger i kommunene. En gjennomgang av kommunale erfaringer med loven. Norsk institutt for naturforskning; 2013. 63 p. NINA rapport(964) FRIDAID 1062921 978-82-426-2573-1 https://hdl.handle.net/10037/11433 |
op_rights |
openAccess |
_version_ |
1766115835340914688 |
spelling |
ftunivtroemsoe:oai:munin.uit.no:10037/11433 2023-05-15T17:24:43+02:00 Naturmangfoldlovens virkninger i kommunene. En gjennomgang av kommunale erfaringer med loven Andersen, Oddgeir Bay-Larsen, Ingrid Agathe Øian, Hogne Fangel, Kirstin 2013-11-04 https://hdl.handle.net/10037/11433 nob nob Norsk institutt for naturforskning NINA rapport 964 http://www.nina.no/archive/nina/PppBasePdf/rapport/2013/964.pdf Andersen O, Bay-Larsen IA, Øian H, Fangel K. Naturmangfoldlovens virkninger i kommunene. En gjennomgang av kommunale erfaringer med loven. Norsk institutt for naturforskning; 2013. 63 p. NINA rapport(964) FRIDAID 1062921 978-82-426-2573-1 https://hdl.handle.net/10037/11433 openAccess VDP::Matematikk og Naturvitenskap: 400::Zoologiske og botaniske fag: 480::Økologi: 488 VDP::Mathematics and natural science: 400::Zoology and botany: 480::Ecology: 488 Research report Forskningsrapport 2013 ftunivtroemsoe 2021-06-25T17:55:15Z Denne studien skal gi svar på hvilke erfaringer kommunene har gjort seg etter at naturmang-foldloven (NML) trådte i kraft. Rapporten baseres på en internettbasert spørreundersøkelse til kommunene og personlige intervjuer og gruppeintervjuer (i case studiene). To verneområdes-tyrer ble valgt ut for case-studier: (1) Dovre-Sunndalsfjella og (2) Midtre Nordland nasjonal-parkstyre. Saker som er vedtatt av verneområdestyrer, men som er påklaget og avgjort av de-partementet er gjennomgått, og det er her gjort en vurdering av hva beslutningstaker har vekt-lagt i sin avgjørelse. Spørreundersøkelsen En relativt stor andel kommuner (77 %) har inntil en full stilling relatert til naturmangfoldarbeid. De to hyppigst forekommende arbeidsoppgavene i kommunene i dag er ivaretakelse av biolo-gisk mangfold i kommunal planlegging og dispensasjonssaker knyttet til motorferdsel i utmark, henholdsvis 90 % og 73 % av kommunene oppgir disse oppgavene. I alt 70 % av kommunene oppgir at de ikke har egne miljøplaner eller plan for biologisk mangfold og dermed må ivareta arbeidet med naturmangfold gjennom det generelle planarbeidet i kommunen. Det viktigste for kommunene i arealplanleggingen var å legge til rette for videre utvikling av industri og nærings-liv og utbygging av flere boliger. Kommunens ansatte har god oversikt over NML og lovens innhold, NML oppleves ikke som et stort hinder for videre arealplanlegging og – utnyttelse i kommunene. Oppfølging og veiledning av naturmangfoldloven fra sentralt hold oppleves som mangelfull. Kommunene etterlyser bedre oppfølging/veiledning, særlig kursing og veiledning (76 %) og mer skriftlig materiell (37%). I 26 % av kommunene har politikerne fått opplæring i naturmang-foldloven, mens i 20 % av kommunene hadde politikerne fått opplæring om biologisk mangfold. Blant administrativt ansatte hadde 93 % fått opplæring i NML og 79 % har fått opplæring om biologisk mangfold. Hele 87 % av kommunene oppgir at prioriterte arter og trua naturtyper vurderes i areal- og byggesaksbehandling. Kommunene oppgir at de bruker NML i 73 % av alle relevante saker, og vurderer kompetansen i naturmangfold til å være over middels, mens kapasiteten vurderes å være noe under middels. For liten kapasitet, eller kompetanse, kan i noen tilfeller være et (økonomisk) spørsmål om prioritering eller fordeling av ressurser internt. En mulig løsning kan eksempelvis være at kommunene i større grad samarbeider interkommunalt, eller benytter fel-les verktøy for kartfesta informasjon i saksbehandlingen. Økte bevilgninger fra sentralt hold kan også bidra til å øke kapasiteten og kompetansen på naturmangfold blant kommunene. Kartfesta informasjon vurderes å være svært nyttig, men skårer ikke høyt når det gjelder vurde-ring av pålitelighet og detaljeringsnivå. Den store usikkerheten kan muligens skyldes at de som svarte hadde manglende detaljkunnskap om datagrunnlag, eller at kunnskapen om hvilke verk-tøy som finnes og deres bruksområder er for lite kjent. Hele 96 % av kommunene oppgir å ha vernede arealer. Bare 22 % (n=30) av kommunene opp-lyser at de har påtatt seg forvaltningsansvar for verneområder, mens 78 % (n=105) av kommu-nene hadde takket nei. Blant de kommunene som hadde påtatt seg forvaltningsansvar, er det i stor grad kommunene selv som finansierer arbeidet. Blant de 30 kommunene som har påtatt seg et forvaltningsansvar for verneområder, finansierer to av tre dette over eget budsjett (n=20), hvorav 14 kommuner oppgir kommunens budsjett som eneste finansieringskilde, 13 kommuner oppgir tilskudd fra FM eller FK, og 8 kommuner oppgir tilskudd fra DN eller MD. Her er det to forhold å merke seg: (1) Det er et åpenbart behov for mer, bedre og ny informasjon om at kommunene kan få forvaltningsansvar, og (2) at styrka økonomiske ressurser fra staten vil være viktige for både å engasjere kommunene og for å styrke ivaretagelse av verneområdene mer generelt. Report Nordland Nordland Nordland University of Tromsø: Munin Open Research Archive Finnes ENVELOPE(17.883,17.883,69.483,69.483) |