Suoluontotyyppien uhanalaisuus
Suoluonnon muutosten takia monet soiden luontotyypit ovat uhanalaistuneet. Vuonna 2018 valmistuneessa Suomen luontotyyppien uhanalaisuuden arvioinnissa suoluontoa tarkasteltiin ja arvioitiin kahdella hierarkiatasolla. Yhtäältä tarkasteltiin suokasviyhteisöjä, joita voidaan luokitella suotyypeiksi. T...
Main Authors: | , , , , , , , , |
---|---|
Format: | Article in Journal/Newspaper |
Language: | Finnish |
Published: |
Suoseura
2021
|
Subjects: | |
Online Access: | http://hdl.handle.net/10138/336023 |
id |
ftunivhelsihelda:oai:helda.helsinki.fi:10138/336023 |
---|---|
record_format |
openpolar |
spelling |
ftunivhelsihelda:oai:helda.helsinki.fi:10138/336023 2023-08-20T04:08:42+02:00 Suoluontotyyppien uhanalaisuus Kokko, Aira Ojanen, Paavo Aapala, Kaisu Hotanen, Juha-Pekka Laitinen, Jarmo Punttila, Pekka Rehell, Sakari Tiainen, Juha Vasander, Harri Gulf of Bothnia Lapland Northern Finland Southern Finland Pohjanlahti Lappi Pohjois-Suomi Etelä-Suomi 2021-11-04T14:04:33Z application/pdf http://hdl.handle.net/10138/336023 fin fin Suoseura Suo 71(2): 149–155 (2020) 0039-5471 Suomen ympäristökeskus http://hdl.handle.net/10138/336023 CC BY-SA 4.0 openAccess bogs marshes mires swamps peatland types raised bogs pine bogs aapa mires slope mires palsa mires mire conservation mire complexes bog vegetation marsh flora peatland vegetation swamp flora site types (biology) vegetation habitat types climate protection (activity) nature conservation botany Finland Southern Finland Northern Finland Lapland Gulf of Bothnia suot suokasvillisuus suotyypit soidensuojelu suoyhdistymät suojelu luonnonsuojelu uhanalaisuus kasvupaikkatyypit kasvillisuus luontotyypit ilmasto keidassuot kohosuot aapasuot rinnesuot palsasuot boreaaliset piensuot tunturisuot rämeet korvet Article 2021 ftunivhelsihelda 2023-07-28T06:34:34Z Suoluonnon muutosten takia monet soiden luontotyypit ovat uhanalaistuneet. Vuonna 2018 valmistuneessa Suomen luontotyyppien uhanalaisuuden arvioinnissa suoluontoa tarkasteltiin ja arvioitiin kahdella hierarkiatasolla. Yhtäältä tarkasteltiin suokasviyhteisöjä, joita voidaan luokitella suotyypeiksi. Toisaalta tarkasteltiin useiden suotyyppien muodostamia laajempia suokokonaisuuksia eli suoyhdistymiä sekä useista erillisistä suolaikuista muodostuvia maankohoamisrannikon soiden kehityssarjoja (Kaakinen ym. 2018a, b). Soiden luokiteltuja kasviyhteisöjä kutsutaan suotyypeiksi (Eurola ym. 2015, Kaakinen ym. 2018b, Laine ym. 2018). Yhdellä suolla on yleensä useiden, jopa kymmenien eri suotyyppien kasvillisuutta. Suokasviyhteisöjen pääryhmiksi katsotaan kasvitieteellisessä suoluokittelussa korvet, rämeet, nevat ja letot, mutta myös luhtaja lähdekasvillisuus (Eurola & Kaakinen 1978, Eurola ym. 2015, ks. Soiden kasvillisuus). Luhdat ja lähteiköt vaihettuvat ilman selvää rajaa vesiluontotyyppeihin. Luontotyyppien uhanalaisuusarvioinnissa lähteikköluontotyypit on käsitelty ja arvioitu sisävesiluontotyyppien yhteydessä (Lammi ym. 2018). Luhdat ja lähdekasvillisuus mainitaan myös uusimmissa metsätieteellisissä suotyyppioppaissa (esim. Laine ym. 2018). Eri päätyyppiryhmiin kuuluva suokasvillisuus muodostaa myös yhdistelmätyyppejä: neva- ja lettokorpia sekä neva- ja lettorämeitä. Suoyhdistymä on yhtenäinen suoalue, jossa on eri suotyypeistä koostuvia osia (Ruuhijärvi 1960, Eurola 1962, Kaakinen ym. 2018b). Suoyhdistymätyypit jakautuvat ilmastollisiin ja paikallisiin tyyppeihin. Ilmastollisista suoyhdistymätyypeistä keidassoiden eli kohosoiden esiintyminen painottuu eteläisen Suomen muuta Suomea kuivempaan ja lämpimämpään ilmastoon, kun taas aapasoiden esiintyminen painottuu pohjoisen Suomen kosteaan ja viileään ilmastoon (Ruuhijärvi 1960, Eurola 1962). Myös rinnesuot vaativat viileän ja kostean ilmaston (Havas 1961), ja palsasoita esiintyy vain pohjoisimmassa Lapissa, missä on tarpeeksi kylmää paikallisen ikiroudan ... Article in Journal/Newspaper Northern Finland palsa Lapland Lappi Helsingfors Universitet: HELDA – Helsingin yliopiston digitaalinen arkisto Neva ENVELOPE(15.407,15.407,68.061,68.061) |
institution |
Open Polar |
collection |
Helsingfors Universitet: HELDA – Helsingin yliopiston digitaalinen arkisto |
op_collection_id |
ftunivhelsihelda |
language |
Finnish |
topic |
bogs marshes mires swamps peatland types raised bogs pine bogs aapa mires slope mires palsa mires mire conservation mire complexes bog vegetation marsh flora peatland vegetation swamp flora site types (biology) vegetation habitat types climate protection (activity) nature conservation botany Finland Southern Finland Northern Finland Lapland Gulf of Bothnia suot suokasvillisuus suotyypit soidensuojelu suoyhdistymät suojelu luonnonsuojelu uhanalaisuus kasvupaikkatyypit kasvillisuus luontotyypit ilmasto keidassuot kohosuot aapasuot rinnesuot palsasuot boreaaliset piensuot tunturisuot rämeet korvet |
spellingShingle |
bogs marshes mires swamps peatland types raised bogs pine bogs aapa mires slope mires palsa mires mire conservation mire complexes bog vegetation marsh flora peatland vegetation swamp flora site types (biology) vegetation habitat types climate protection (activity) nature conservation botany Finland Southern Finland Northern Finland Lapland Gulf of Bothnia suot suokasvillisuus suotyypit soidensuojelu suoyhdistymät suojelu luonnonsuojelu uhanalaisuus kasvupaikkatyypit kasvillisuus luontotyypit ilmasto keidassuot kohosuot aapasuot rinnesuot palsasuot boreaaliset piensuot tunturisuot rämeet korvet Kokko, Aira Ojanen, Paavo Aapala, Kaisu Hotanen, Juha-Pekka Laitinen, Jarmo Punttila, Pekka Rehell, Sakari Tiainen, Juha Vasander, Harri Suoluontotyyppien uhanalaisuus |
topic_facet |
bogs marshes mires swamps peatland types raised bogs pine bogs aapa mires slope mires palsa mires mire conservation mire complexes bog vegetation marsh flora peatland vegetation swamp flora site types (biology) vegetation habitat types climate protection (activity) nature conservation botany Finland Southern Finland Northern Finland Lapland Gulf of Bothnia suot suokasvillisuus suotyypit soidensuojelu suoyhdistymät suojelu luonnonsuojelu uhanalaisuus kasvupaikkatyypit kasvillisuus luontotyypit ilmasto keidassuot kohosuot aapasuot rinnesuot palsasuot boreaaliset piensuot tunturisuot rämeet korvet |
description |
Suoluonnon muutosten takia monet soiden luontotyypit ovat uhanalaistuneet. Vuonna 2018 valmistuneessa Suomen luontotyyppien uhanalaisuuden arvioinnissa suoluontoa tarkasteltiin ja arvioitiin kahdella hierarkiatasolla. Yhtäältä tarkasteltiin suokasviyhteisöjä, joita voidaan luokitella suotyypeiksi. Toisaalta tarkasteltiin useiden suotyyppien muodostamia laajempia suokokonaisuuksia eli suoyhdistymiä sekä useista erillisistä suolaikuista muodostuvia maankohoamisrannikon soiden kehityssarjoja (Kaakinen ym. 2018a, b). Soiden luokiteltuja kasviyhteisöjä kutsutaan suotyypeiksi (Eurola ym. 2015, Kaakinen ym. 2018b, Laine ym. 2018). Yhdellä suolla on yleensä useiden, jopa kymmenien eri suotyyppien kasvillisuutta. Suokasviyhteisöjen pääryhmiksi katsotaan kasvitieteellisessä suoluokittelussa korvet, rämeet, nevat ja letot, mutta myös luhtaja lähdekasvillisuus (Eurola & Kaakinen 1978, Eurola ym. 2015, ks. Soiden kasvillisuus). Luhdat ja lähteiköt vaihettuvat ilman selvää rajaa vesiluontotyyppeihin. Luontotyyppien uhanalaisuusarvioinnissa lähteikköluontotyypit on käsitelty ja arvioitu sisävesiluontotyyppien yhteydessä (Lammi ym. 2018). Luhdat ja lähdekasvillisuus mainitaan myös uusimmissa metsätieteellisissä suotyyppioppaissa (esim. Laine ym. 2018). Eri päätyyppiryhmiin kuuluva suokasvillisuus muodostaa myös yhdistelmätyyppejä: neva- ja lettokorpia sekä neva- ja lettorämeitä. Suoyhdistymä on yhtenäinen suoalue, jossa on eri suotyypeistä koostuvia osia (Ruuhijärvi 1960, Eurola 1962, Kaakinen ym. 2018b). Suoyhdistymätyypit jakautuvat ilmastollisiin ja paikallisiin tyyppeihin. Ilmastollisista suoyhdistymätyypeistä keidassoiden eli kohosoiden esiintyminen painottuu eteläisen Suomen muuta Suomea kuivempaan ja lämpimämpään ilmastoon, kun taas aapasoiden esiintyminen painottuu pohjoisen Suomen kosteaan ja viileään ilmastoon (Ruuhijärvi 1960, Eurola 1962). Myös rinnesuot vaativat viileän ja kostean ilmaston (Havas 1961), ja palsasoita esiintyy vain pohjoisimmassa Lapissa, missä on tarpeeksi kylmää paikallisen ikiroudan ... |
format |
Article in Journal/Newspaper |
author |
Kokko, Aira Ojanen, Paavo Aapala, Kaisu Hotanen, Juha-Pekka Laitinen, Jarmo Punttila, Pekka Rehell, Sakari Tiainen, Juha Vasander, Harri |
author_facet |
Kokko, Aira Ojanen, Paavo Aapala, Kaisu Hotanen, Juha-Pekka Laitinen, Jarmo Punttila, Pekka Rehell, Sakari Tiainen, Juha Vasander, Harri |
author_sort |
Kokko, Aira |
title |
Suoluontotyyppien uhanalaisuus |
title_short |
Suoluontotyyppien uhanalaisuus |
title_full |
Suoluontotyyppien uhanalaisuus |
title_fullStr |
Suoluontotyyppien uhanalaisuus |
title_full_unstemmed |
Suoluontotyyppien uhanalaisuus |
title_sort |
suoluontotyyppien uhanalaisuus |
publisher |
Suoseura |
publishDate |
2021 |
url |
http://hdl.handle.net/10138/336023 |
op_coverage |
Gulf of Bothnia Lapland Northern Finland Southern Finland Pohjanlahti Lappi Pohjois-Suomi Etelä-Suomi |
long_lat |
ENVELOPE(15.407,15.407,68.061,68.061) |
geographic |
Neva |
geographic_facet |
Neva |
genre |
Northern Finland palsa Lapland Lappi |
genre_facet |
Northern Finland palsa Lapland Lappi |
op_relation |
Suo 71(2): 149–155 (2020) 0039-5471 Suomen ympäristökeskus http://hdl.handle.net/10138/336023 |
op_rights |
CC BY-SA 4.0 openAccess |
_version_ |
1774721137696047104 |