«Noe langt borte, og noe høyt oppe». Representasjon i ikke-representative institusjoner: Norges Høyesterett og den geografiske dimensjonen i norsk politikk
Eksisterer en forventning om at bare med likemenn i kontorene, vil ens brøl fra bakken bli anerkjent og akseptert? I så fall har beslutninger truffet av dem som avspeiler befolkningen deskriptivt, et legitimerende potensial. Slik argumenterer Mansbridge (2003) og andre i den nyere representasjonslit...
Main Author: | |
---|---|
Format: | Master Thesis |
Language: | Norwegian Bokmål |
Published: |
The University of Bergen
2022
|
Subjects: | |
Online Access: | https://hdl.handle.net/11250/2760997 |
id |
ftunivbergen:oai:bora.uib.no:11250/2760997 |
---|---|
record_format |
openpolar |
spelling |
ftunivbergen:oai:bora.uib.no:11250/2760997 2023-05-15T17:24:09+02:00 «Noe langt borte, og noe høyt oppe». Representasjon i ikke-representative institusjoner: Norges Høyesterett og den geografiske dimensjonen i norsk politikk Misje, Ingvild 2022-06-01 application/pdf https://hdl.handle.net/11250/2760997 nob nob The University of Bergen https://hdl.handle.net/11250/2760997 Copyright the Author. All rights reserved Rokkan Pitkin Norges Høyesterett skillelinjemodell deskriptiv representasjon Mansbridge 731114 Master thesis 2022 ftunivbergen 2023-03-14T17:42:15Z Eksisterer en forventning om at bare med likemenn i kontorene, vil ens brøl fra bakken bli anerkjent og akseptert? I så fall har beslutninger truffet av dem som avspeiler befolkningen deskriptivt, et legitimerende potensial. Slik argumenterer Mansbridge (2003) og andre i den nyere representasjonslitteraturen, der det har blitt stadig mer vanlig å fokusere på hvem beslutningstakeren er og hvem beslutningstakeren representerer (Arnesen og Peters 2008, 869). I denne oppgaven gir jeg representasjonstemaet et geografisk preg, for i dagens politiske landskap er den geografiske dimensjonen igjen vekket til live (Eidheim og Fimreite 2020a, 9). Jeg tar dette perspektivet inn mot den tredje statsmakten og bruker kontramajoritetsinstitusjonen Norges Høyesterett som case. Problemstillingen er: «I hvilken grad og på hvilket vis er det viktig for den norske befolkningen at dommerne i Norges Høyesterett i større grad gjenspeiler samfunnet, gjennom en bredere geografisk representasjon?» For å besvare problemstillingen, kjører jeg OLS-regresjoner på surveydata og surveyeksperiment fra Norsk medborgerpanel runde 19 (2020). I tillegg bruker jeg kvalitative intervjuer med ordførere i Nord-Norge for å validere hovedanalysenes fortolkninger. Jeg finner at det er viktig for den norske befolkningen at Høyesterett avspeiler Norge geografisk. Resultatet påvirkes av geografiske variabler, for særlig styrker det å være fra periferien og fra bygder synet på representasjon som viktig, sammenliknet med beboere i henholdsvis sentrum og i storbyer. Konklusjonen er robust og uavhengig av informasjonen respondenten har om Høyesteretts sterke Oslo-dominans. Dermed er inntrykket at synet på geografisk representasjon står sterkt og ligger fast hos befolkningen. Samtidig handler det om hva befolkningen ønsker at Norge skal være. Nemlig en egalitær nasjonalstat der også periferiens og bygdenes annerledeshet blir anerkjent og akseptert (Aardal 1994, 227; Aarebrot og Evjen 2014, 205). Det utløser krav om geografisk representasjon, for som en nordnorsk ... Master Thesis Nord-Norge University of Bergen: Bergen Open Research Archive (BORA-UiB) Bakken ENVELOPE(13.400,13.400,65.585,65.585) Eidheim ENVELOPE(15.456,15.456,67.305,67.305) Evjen ENVELOPE(13.733,13.733,68.267,68.267) |
institution |
Open Polar |
collection |
University of Bergen: Bergen Open Research Archive (BORA-UiB) |
op_collection_id |
ftunivbergen |
language |
Norwegian Bokmål |
topic |
Rokkan Pitkin Norges Høyesterett skillelinjemodell deskriptiv representasjon Mansbridge 731114 |
spellingShingle |
Rokkan Pitkin Norges Høyesterett skillelinjemodell deskriptiv representasjon Mansbridge 731114 Misje, Ingvild «Noe langt borte, og noe høyt oppe». Representasjon i ikke-representative institusjoner: Norges Høyesterett og den geografiske dimensjonen i norsk politikk |
topic_facet |
Rokkan Pitkin Norges Høyesterett skillelinjemodell deskriptiv representasjon Mansbridge 731114 |
description |
Eksisterer en forventning om at bare med likemenn i kontorene, vil ens brøl fra bakken bli anerkjent og akseptert? I så fall har beslutninger truffet av dem som avspeiler befolkningen deskriptivt, et legitimerende potensial. Slik argumenterer Mansbridge (2003) og andre i den nyere representasjonslitteraturen, der det har blitt stadig mer vanlig å fokusere på hvem beslutningstakeren er og hvem beslutningstakeren representerer (Arnesen og Peters 2008, 869). I denne oppgaven gir jeg representasjonstemaet et geografisk preg, for i dagens politiske landskap er den geografiske dimensjonen igjen vekket til live (Eidheim og Fimreite 2020a, 9). Jeg tar dette perspektivet inn mot den tredje statsmakten og bruker kontramajoritetsinstitusjonen Norges Høyesterett som case. Problemstillingen er: «I hvilken grad og på hvilket vis er det viktig for den norske befolkningen at dommerne i Norges Høyesterett i større grad gjenspeiler samfunnet, gjennom en bredere geografisk representasjon?» For å besvare problemstillingen, kjører jeg OLS-regresjoner på surveydata og surveyeksperiment fra Norsk medborgerpanel runde 19 (2020). I tillegg bruker jeg kvalitative intervjuer med ordførere i Nord-Norge for å validere hovedanalysenes fortolkninger. Jeg finner at det er viktig for den norske befolkningen at Høyesterett avspeiler Norge geografisk. Resultatet påvirkes av geografiske variabler, for særlig styrker det å være fra periferien og fra bygder synet på representasjon som viktig, sammenliknet med beboere i henholdsvis sentrum og i storbyer. Konklusjonen er robust og uavhengig av informasjonen respondenten har om Høyesteretts sterke Oslo-dominans. Dermed er inntrykket at synet på geografisk representasjon står sterkt og ligger fast hos befolkningen. Samtidig handler det om hva befolkningen ønsker at Norge skal være. Nemlig en egalitær nasjonalstat der også periferiens og bygdenes annerledeshet blir anerkjent og akseptert (Aardal 1994, 227; Aarebrot og Evjen 2014, 205). Det utløser krav om geografisk representasjon, for som en nordnorsk ... |
format |
Master Thesis |
author |
Misje, Ingvild |
author_facet |
Misje, Ingvild |
author_sort |
Misje, Ingvild |
title |
«Noe langt borte, og noe høyt oppe». Representasjon i ikke-representative institusjoner: Norges Høyesterett og den geografiske dimensjonen i norsk politikk |
title_short |
«Noe langt borte, og noe høyt oppe». Representasjon i ikke-representative institusjoner: Norges Høyesterett og den geografiske dimensjonen i norsk politikk |
title_full |
«Noe langt borte, og noe høyt oppe». Representasjon i ikke-representative institusjoner: Norges Høyesterett og den geografiske dimensjonen i norsk politikk |
title_fullStr |
«Noe langt borte, og noe høyt oppe». Representasjon i ikke-representative institusjoner: Norges Høyesterett og den geografiske dimensjonen i norsk politikk |
title_full_unstemmed |
«Noe langt borte, og noe høyt oppe». Representasjon i ikke-representative institusjoner: Norges Høyesterett og den geografiske dimensjonen i norsk politikk |
title_sort |
«noe langt borte, og noe høyt oppe». representasjon i ikke-representative institusjoner: norges høyesterett og den geografiske dimensjonen i norsk politikk |
publisher |
The University of Bergen |
publishDate |
2022 |
url |
https://hdl.handle.net/11250/2760997 |
long_lat |
ENVELOPE(13.400,13.400,65.585,65.585) ENVELOPE(15.456,15.456,67.305,67.305) ENVELOPE(13.733,13.733,68.267,68.267) |
geographic |
Bakken Eidheim Evjen |
geographic_facet |
Bakken Eidheim Evjen |
genre |
Nord-Norge |
genre_facet |
Nord-Norge |
op_relation |
https://hdl.handle.net/11250/2760997 |
op_rights |
Copyright the Author. All rights reserved |
_version_ |
1766115053458685952 |