Muistisairauteen sairastunut kotiympäristössä - Lehtonen, Nina (Metropolia Ammattikorkeakoulu, 2014)
Valtakunnalliset suositukset suuntaavat ikääntyneiden sosiaali- ja terveyspalveluiden järjestämistä kotona asumista tukevaksi. Ikääntyvässä yhteiskunnassa muistisairauksien esiintyvyys kasvaa ja entistä useammin muistisairauteen sairastunut asuu kotona ilman samassa taloudessa asuvan läheisen tukea. Muistisairaus ja yksin asuminen ovat molemmat riskitekijöitä ennenaikaisen laitoshoidon tarpeeseen. Näissä tilanteissa kuntien vastuu tuen toteutumisesta kasvaa ja on tarpeellista pohtia keinoja miten palvelurakenne vastaa ikääntyneen muistisairauteen sairastuneen ihmisen tuentarpeisiin. Tämän opinnäytetyön tarkoituksena oli laatia Salon kaupungille taustaselvitys siitä, millä keinoilla Sodankylä ja Forssan seudun hyvinvointikuntayhtymän alueella toimivat kunnat ovat pyrkineet ratkaisemaan yksin asuvien muistisairaiden kotona asumisen tukemisen ja minkälaisia toimintatapoja heillä on käytössä. Tavoitteena oli tuoda esille kunnissa käytössä olevia hyviä käytäntöjä. Opinnäytetyön aineisto kerättiin verkkokyselyn avulla, joka toteutettiin Kyselynetti verkkotyökalua käyttäen keväällä ja kesällä 2014. Kysely suunnattiin tutkittujen kuntien vanhustyötä tekeville muistihoitajille, palveluohjaajille sekä kotihoidosta vastaaville. Kyselyllä saatu aineisto analysoitiin käyttämällä laadullisia menetelmiä. Vastauksissa tuli esille kaksi erityistä käytäntöä, jonka työntekijät katsoivat tukevan muistisairauteen sairastuneiden ihmisten kotona asumista: Boosteri tiimi ja muistikuntoutus ryhmät. Tuloksista voi tehdä myös sen johtopäätöksen että kuntien palvelut soveltuvat lähtökohtaisesti kaikille ihmisille, myöntämisen perusteena on muistisairauteen sairastuneen asiakkaan tarpeisiin perustuva kokonaisvaltainen toimintakykyarviointi, ei sairauteen liittyvä sidonnaisuus. Asiakastarpeisiin perustuva palvelujärjestelmä vaatii toteutuakseen vahvan asiakastuntemuksen ja joustavan palveluiden totuttamistavan. Palveluiden joustavuutta haettaessa laaja-alainen gerontologinen osaaminen korostuu. Uudenlainen monimuotoinen ajattelutapa ...