Valtion yleisen virka- ja työehtosopimuksen sekä kunnallisen virka- ja työehtosopimuksen vertailu
Opinnäytetyön aiheena oli kunnallisen virka- ja työehtosopimuksen ja valtion virka- ja työehtosopimuksen vertailu. Työlainsäädäntö koostuu työnantajan ja työntekijän välistä oikeussuhdetta eli työsuhdetta sääntelevistä normeista. Opinnäytetyössä käytiin läpi lyhyesti työelämää koskevia keskeisiä nor...
Main Author: | |
---|---|
Other Authors: | |
Format: | Other/Unknown Material |
Language: | Finnish |
Published: |
Saimaan ammattikorkeakoulu
2009
|
Subjects: | |
Online Access: | http://www.theseus.fi/handle/10024/6207 |
id |
fttheseus:oai:www.theseus.fi:10024/6207 |
---|---|
record_format |
openpolar |
institution |
Open Polar |
collection |
Theseus.fi (Open Repository of the Universities of Applied Sciences) |
op_collection_id |
fttheseus |
language |
Finnish |
topic |
Työlainsäädäntö työsopimus työehtosopimus yleinen virka- ja työehtosopimus Oikeustradenomi fi=Liiketalous hallinto ja markkinointi|sv=Företagsekonomi förvaltning och marknadsföring|en=Business Management Administration and Marketing| Liiketalouden koulutusohjelma |
spellingShingle |
Työlainsäädäntö työsopimus työehtosopimus yleinen virka- ja työehtosopimus Oikeustradenomi fi=Liiketalous hallinto ja markkinointi|sv=Företagsekonomi förvaltning och marknadsföring|en=Business Management Administration and Marketing| Liiketalouden koulutusohjelma Kylliäinen, Jaana Valtion yleisen virka- ja työehtosopimuksen sekä kunnallisen virka- ja työehtosopimuksen vertailu |
topic_facet |
Työlainsäädäntö työsopimus työehtosopimus yleinen virka- ja työehtosopimus Oikeustradenomi fi=Liiketalous hallinto ja markkinointi|sv=Företagsekonomi förvaltning och marknadsföring|en=Business Management Administration and Marketing| Liiketalouden koulutusohjelma |
description |
Opinnäytetyön aiheena oli kunnallisen virka- ja työehtosopimuksen ja valtion virka- ja työehtosopimuksen vertailu. Työlainsäädäntö koostuu työnantajan ja työntekijän välistä oikeussuhdetta eli työsuhdetta sääntelevistä normeista. Opinnäytetyössä käytiin läpi lyhyesti työelämää koskevia keskeisiä normeja. Työnantajan ja työntekijän oikeudet ja velvollisuudet työsuhteessa määräytyvät työoikeudellisen lainsäädännön mukaan. Yksittäisen työsuhteen ehdot voivat käytännössä määräytyä usean eri normilähteen, kuten lainsäännöksen, työehtosopimuksen, työsopimuksen tai muun työpaikalla tehdyn sopimuksen mukaan. Kussakin tapauksessa sovellettava normi määräytyy laissa säädetyn etusijajärjestyksen mukaan. Tutkimuksessa käytettiin laadullista eli kvalitatiivista tutkimusmenetelmää. Menetelmänä oli kuvaileva tutkimus, jossa vertailtiin työehtosopimuksia keskenään suhteessa kyseessä olevaan lain kohtaan. Suomen kesäyliopistojen (21 kpl) rehtoreille lähetettiin kysely, johon rehtorit saivat vastata nimettömästi. Kyselyyn vastasi 14 kesäyliopiston rehtorit. Vastauksista näkyi, että valtion virka- ja työehtosopimus ei ole käytössä muualla kuin Lappeenrannan yksikössä. Ne kesäyliopistot (7 kpl), jotka vastasivat käyttävänsä kunnallista virka- ja työehtosopimusta, ilmoittivat myös, että niiden ylläpitäjänä toimivat kuntayhtymät, jolloin myös kyseisen työehtosopimuksen käyttö on perusteltua. Osa kesäyliopistoista (6 kpl) ilmoitti käyttävänsä yksityisen opetusalan työehtosopimusta. Kunnallista yleistä virka- ja työehtosopimusta sovelletaan kuntien ja kuntayhtymien viranhaltijoihin, kuukausipalkkaisiin työntekijöihin ja tuntipalkkaisiin maatalouslomittajiin. Valtion yleistä virka- ja työehtosopimusta sovelletaan valtion virastojen virkamiesten sekä työehtosopimusten piiriin kuuluvien työntekijöiden palvelussuhteen ehtoihin. Etelä-Karjalan kesäyliopiston ylläpitäjäorganisaatio Itä-Suomen yliopistoseura ry ei ole kunnan, kuntayhtymän eikä valtion viraston alainen organisaatio, joten kummankaan työehtosopimuksen käyttö ei ole perusteltua. Yhtenä vaihtoehtona voisi olla yksityisen opetusalan työehtosopimus, jota sovelletaan Yksityisen Opetusalan Liiton jäsenenä olevien yksityisten oppilaitosten ja opintokeskusten palveluksessa olevien toimihenkilöiden työehtoihin. The purpose of this research is to compare the Collective Agreement for Municipal Civil Servants and Employees Under Contract and the Collective Agreement for State Civil Servants and Employees Under Contract. The Employment Contract Act and the Collective Agreements Act are the most important sources of Finnish labour law. There are hundreds of collective agreements that determine the minimum level of wages and other terms of employment contracts in various industries. An employment contract regulates an employment relationship between an employer and an employee. Companies may also have their own rules and regulations. Many different rules may govern employment relationships simultaneously. These rules may conflict with each other. The priority of provisions is mandatory rules of law, generally binding rules in collective agreements, provisions in an employment contract, company rules and regulations, non-mandatory rules of law, customary law and employer’s orders. The research method was qualitative research. The method was descriptive method where agreements were compared in relation to the point of law in question. A questionnaire about what the collective agreement is used for in the each university was sent to principals of summer universities in Finland. Replies were given as follows; 7 uses the Collective Agreement for Municipal Civil Servants and Employees Under Contract, 6 uses Collective Agreement in the Private Education field and only one uses the Collective Agreement for State Civil Servants and Employees Under Contract. Because Summer University of South Karelia is not under the organization of municipality, municipal federation or civil service department, there is no reason to use either of Collective Agreements, but it would be advisable to look for a completely different Collective Agreement. |
author2 |
Saimaan ammattikorkeakoulu |
format |
Other/Unknown Material |
author |
Kylliäinen, Jaana |
author_facet |
Kylliäinen, Jaana |
author_sort |
Kylliäinen, Jaana |
title |
Valtion yleisen virka- ja työehtosopimuksen sekä kunnallisen virka- ja työehtosopimuksen vertailu |
title_short |
Valtion yleisen virka- ja työehtosopimuksen sekä kunnallisen virka- ja työehtosopimuksen vertailu |
title_full |
Valtion yleisen virka- ja työehtosopimuksen sekä kunnallisen virka- ja työehtosopimuksen vertailu |
title_fullStr |
Valtion yleisen virka- ja työehtosopimuksen sekä kunnallisen virka- ja työehtosopimuksen vertailu |
title_full_unstemmed |
Valtion yleisen virka- ja työehtosopimuksen sekä kunnallisen virka- ja työehtosopimuksen vertailu |
title_sort |
valtion yleisen virka- ja työehtosopimuksen sekä kunnallisen virka- ja työehtosopimuksen vertailu |
publisher |
Saimaan ammattikorkeakoulu |
publishDate |
2009 |
url |
http://www.theseus.fi/handle/10024/6207 |
long_lat |
ENVELOPE(19.163,19.163,70.046,70.046) |
geographic |
Jota |
geographic_facet |
Jota |
genre |
karelia* |
genre_facet |
karelia* |
op_relation |
URN:NBN:fi:amk-200912157981 http://www.theseus.fi/handle/10024/6207 10024/1574 |
op_rights |
All rights reserved |
_version_ |
1766053181150724096 |
spelling |
fttheseus:oai:www.theseus.fi:10024/6207 2023-05-15T17:00:29+02:00 Valtion yleisen virka- ja työehtosopimuksen sekä kunnallisen virka- ja työehtosopimuksen vertailu Kylliäinen, Jaana Saimaan ammattikorkeakoulu 2009 http://www.theseus.fi/handle/10024/6207 fi fin Saimaan ammattikorkeakoulu URN:NBN:fi:amk-200912157981 http://www.theseus.fi/handle/10024/6207 10024/1574 All rights reserved Työlainsäädäntö työsopimus työehtosopimus yleinen virka- ja työehtosopimus Oikeustradenomi fi=Liiketalous hallinto ja markkinointi|sv=Företagsekonomi förvaltning och marknadsföring|en=Business Management Administration and Marketing| Liiketalouden koulutusohjelma fi=AMK-opinnäytetyö|sv=YH-examensarbete|en=Bachelor's thesis| 2009 fttheseus 2021-08-17T06:22:48Z Opinnäytetyön aiheena oli kunnallisen virka- ja työehtosopimuksen ja valtion virka- ja työehtosopimuksen vertailu. Työlainsäädäntö koostuu työnantajan ja työntekijän välistä oikeussuhdetta eli työsuhdetta sääntelevistä normeista. Opinnäytetyössä käytiin läpi lyhyesti työelämää koskevia keskeisiä normeja. Työnantajan ja työntekijän oikeudet ja velvollisuudet työsuhteessa määräytyvät työoikeudellisen lainsäädännön mukaan. Yksittäisen työsuhteen ehdot voivat käytännössä määräytyä usean eri normilähteen, kuten lainsäännöksen, työehtosopimuksen, työsopimuksen tai muun työpaikalla tehdyn sopimuksen mukaan. Kussakin tapauksessa sovellettava normi määräytyy laissa säädetyn etusijajärjestyksen mukaan. Tutkimuksessa käytettiin laadullista eli kvalitatiivista tutkimusmenetelmää. Menetelmänä oli kuvaileva tutkimus, jossa vertailtiin työehtosopimuksia keskenään suhteessa kyseessä olevaan lain kohtaan. Suomen kesäyliopistojen (21 kpl) rehtoreille lähetettiin kysely, johon rehtorit saivat vastata nimettömästi. Kyselyyn vastasi 14 kesäyliopiston rehtorit. Vastauksista näkyi, että valtion virka- ja työehtosopimus ei ole käytössä muualla kuin Lappeenrannan yksikössä. Ne kesäyliopistot (7 kpl), jotka vastasivat käyttävänsä kunnallista virka- ja työehtosopimusta, ilmoittivat myös, että niiden ylläpitäjänä toimivat kuntayhtymät, jolloin myös kyseisen työehtosopimuksen käyttö on perusteltua. Osa kesäyliopistoista (6 kpl) ilmoitti käyttävänsä yksityisen opetusalan työehtosopimusta. Kunnallista yleistä virka- ja työehtosopimusta sovelletaan kuntien ja kuntayhtymien viranhaltijoihin, kuukausipalkkaisiin työntekijöihin ja tuntipalkkaisiin maatalouslomittajiin. Valtion yleistä virka- ja työehtosopimusta sovelletaan valtion virastojen virkamiesten sekä työehtosopimusten piiriin kuuluvien työntekijöiden palvelussuhteen ehtoihin. Etelä-Karjalan kesäyliopiston ylläpitäjäorganisaatio Itä-Suomen yliopistoseura ry ei ole kunnan, kuntayhtymän eikä valtion viraston alainen organisaatio, joten kummankaan työehtosopimuksen käyttö ei ole perusteltua. Yhtenä vaihtoehtona voisi olla yksityisen opetusalan työehtosopimus, jota sovelletaan Yksityisen Opetusalan Liiton jäsenenä olevien yksityisten oppilaitosten ja opintokeskusten palveluksessa olevien toimihenkilöiden työehtoihin. The purpose of this research is to compare the Collective Agreement for Municipal Civil Servants and Employees Under Contract and the Collective Agreement for State Civil Servants and Employees Under Contract. The Employment Contract Act and the Collective Agreements Act are the most important sources of Finnish labour law. There are hundreds of collective agreements that determine the minimum level of wages and other terms of employment contracts in various industries. An employment contract regulates an employment relationship between an employer and an employee. Companies may also have their own rules and regulations. Many different rules may govern employment relationships simultaneously. These rules may conflict with each other. The priority of provisions is mandatory rules of law, generally binding rules in collective agreements, provisions in an employment contract, company rules and regulations, non-mandatory rules of law, customary law and employer’s orders. The research method was qualitative research. The method was descriptive method where agreements were compared in relation to the point of law in question. A questionnaire about what the collective agreement is used for in the each university was sent to principals of summer universities in Finland. Replies were given as follows; 7 uses the Collective Agreement for Municipal Civil Servants and Employees Under Contract, 6 uses Collective Agreement in the Private Education field and only one uses the Collective Agreement for State Civil Servants and Employees Under Contract. Because Summer University of South Karelia is not under the organization of municipality, municipal federation or civil service department, there is no reason to use either of Collective Agreements, but it would be advisable to look for a completely different Collective Agreement. Other/Unknown Material karelia* Theseus.fi (Open Repository of the Universities of Applied Sciences) Jota ENVELOPE(19.163,19.163,70.046,70.046) |