Draama osana lapsen kielen kehitystä. : Teatteri-ilmaisun ohjaaja kielipesässä. - Huovinen, Heli (Centria ammattikorkeakoulu (Keski-Pohjanmaan ammattikorkeakoulu), 2013)
Tämä opinnäytetyö käsittelee draaman työtapojen soveltamista lasten kielikylpypäivähoidossa, eli kielipesässä. Opinnäytetyö on tehty yhteistyössä inarinsaamen kielipesän Piäjun kanssa. Piäjun lapset ovat iältään 4-7-vuotiaita. Työn lähtökohtana on kysymys, kuinka teatteri-ilmaisun ohjaaja voi tukea kielipesän lapsia kielen oppimisessa. Tutkimus on muodoltaan toimintatutkimus. Tekijä tutki lasten kielen nykyistä tilaa nauhoittamalla kahdenkeskeisiä keskusteluita lasten kanssa Piäjussa talvella 2013. Lisäksi tekijä keskusteli kielipesän työntekijöiden kanssa Piäjun tarpeista koskien lasten kielenoppimista. Kirjallisena tutkimusmateriaalina tekijällä oli lasten sanelemia ja kielipesän työntekijän ylöskirjaamia tarinoita vuodelta 2012. Näiden tietojen pohjalta tekijä suunnitteli Piäjulle draamallisia harjoitteita, joiden avulla lapset voivat kielipesän työntekijöiden kanssa yhdessä kehittää niitä kielen osa-alueita, joissa he tarvitsevat erityisesti harjoitusta. Tutkimuksen yhteenvetona voidaan todeta, että kielipesää varten suunniteltavien draamallisten harjoitteiden tulee ottaa huomioon kielelliset- ja kulttuurilliset tarpeet, kuten myös lasten omat kiinnostusten kohteet. Tällä tavoin draaman työtapojen soveltaminen palvelee kielipesän lasten kielenoppimista parhaalla mahdollisella tavalla. Lapsilla on mahdollisuus oppia ohjatun leikin kautta uusia sanoja, sanontoja ja kielen rakenteita. This thesis is about how to use drama methods in children’s language immersion daycare, so called language nest. Thesis is made in cooperation with Aanaar Saami language nest Piäju. Children in Piäju are 4-7 years old. Basis of this work is the question, how drama instructor can support children in the language nest to learn the language. This is an operation research. Author did the research on the situation of children's language use by recording mutual conversations with children at Piäju in winter of 2013. Author also discussed with employees of the language nest about what needs do they have concerning children’s language learning. As a written research material author summoned stories told by children, that language nests employee has written down in 2012. Based on this information author planned drama exercises for Piäju, so children and employees can practice together the skills they need more practice on. The final conclusion of this research is that drama exercises planned for the language nest must consider linguistic and cultural needs, as well as the interests of the children. This is how drama exercises serve children's language learning in the language nest in the best possible way. Throughout an instructed playing, children can learn new words, phrases and structures of the language.