Biologisk recipientkontroll vid Ringhals kärnkraftverk
Fisksamhället påverkas av kylsystemet vid Ringhals kärnkraftverk i två steg. I det första steget, intaget, förs ägg och larver med det inkommande vattnet in i kraftverket och i ett andra steg påverkas fiskens miljö av det utkommande uppvärmda vattnet. Under 2011 producerade Ringhals reaktor 1 och 3...
Main Authors: | , , |
---|---|
Format: | Report |
Language: | Swedish |
Published: |
2012
|
Subjects: | |
Online Access: | https://pub.epsilon.slu.se/8650/ https://pub.epsilon.slu.se/8650/1/jansson_m_etal_120426.pdf http://www.slu.se/Documents/externwebben/akvatiska-resurser/Sidan%20Publikationer/Aqua%20reports%202012/Aqua%20reports%202012_5.pdf |
id |
ftslunivuppsala:oai:pub.epsilon.slu.se:8650 |
---|---|
record_format |
openpolar |
institution |
Open Polar |
collection |
Swedish University of Agricultural Sciences (SLU): Epsilon Open Archive |
op_collection_id |
ftslunivuppsala |
language |
Swedish |
topic |
Fish and Aquacultural Science Marine ecology |
spellingShingle |
Fish and Aquacultural Science Marine ecology Jansson, Maria Gustavsson, Frida Fagerholm, Björn Biologisk recipientkontroll vid Ringhals kärnkraftverk |
topic_facet |
Fish and Aquacultural Science Marine ecology |
description |
Fisksamhället påverkas av kylsystemet vid Ringhals kärnkraftverk i två steg. I det första steget, intaget, förs ägg och larver med det inkommande vattnet in i kraftverket och i ett andra steg påverkas fiskens miljö av det utkommande uppvärmda vattnet. Under 2011 producerade Ringhals reaktor 1 och 3 el under större delen av året, med avbrott för årliga revisioner och vissa kortare driftsstopp. Ringhals reaktor 2 var däremot endast i drift från januari till april på grund av en brand i reaktor 2, vilket ledde till avstängning och grundligt saneringsarbete resten av året. Reaktor 4 var i drift mellan januari och juni för att sedan stängas ner under en förlängd revision fram till november. I kylvattenintaget utförs provtagning av fiskägg och fisklarver med för att övervaka förlusterna i kraftverket. Förekomsten av rötsimpelarver (Myoxocephalus scorpius) har minskat sedan provtagningen startade, även om den fortfarande är den vanligast förekommande larven. Likaså har förekomsten av tejstefisklarver (Pholis gunnellus) minskat genom åren. Håvning i intaget för att mäta förluster av juvenil fisk är till stor del fokuserad på glasål. Glasålen har minskat kraftigt från provtagningens början, även om fler glasålar fångades 2011 än föregående år. Minskningen av glasål beror sannolikt på en tillbakagång i hela regionen och inte på att förlusten i intaget har lett till en lokal påverkan. Effekter av uppvärmt vatten undersöks genom provfisken i utsläppsområdet för kylvattnet samt i ett opåverkat referensområde. Dessa områden provfiskas under både vår och högsommar, för att jämföra påverkan av kylvatten vid olika bakgrundstemperaturer. Minskande diversitet har observerats i fisksamhället i det påverkade området, men inte i referensområdet. Detta är sannolikt beroende på varmvattensutsläppet. Under en lång följd av år har ryssjefisken påvisat en koncentration av varmvattengynnade fiskarter till kylvattenpåverkat område. De arter som påverkats tydligast är ål (Anguilla anguilla) och strandkrabba (Carcinus maenas), som uppvisar förhållandevis stabila eller ökande fångster i området. Skärsnultra (Symphodus melops), som tillhör de varmvattengynnade arterna, ökar i det kylvattenpåverkade området. Strandkrabba uppvisar ökande trender i både det kylvattenpåverkade området och referensområdet, däremot ses en vikande trend hos äkta tunga (Solea solea) i det påverkade området. Arter som gynnas av lägre vattentemperaturer fångas i färre individantal i påverkat område. Mest tydligt är detta för torsk (Gadus morhua), rötsimpa (Myoxocephalus scorpius) och tånglake (Zoarches viviparus). Av de arter som gynnas av kallare vatten visar flera vikande trender i båda områdena. Enbart skrubbskädda (Platichthys flesus) visar en ökande trend i referensområdet. Inga unika eller nya förekomster av i svenskt vatten främmande arter hittades under den algkartering som genomfördes i fyra områden utanför kraftverkets kylvattensutsläpp (Ringhals udde, Båtafjorden, Norra Horta och Vendelsö). Fyra främmande arter som redan har etablerats på västkusten noterades, en av dessa var japanskt jätteostron (Crassostrea gigas), två var rödalger, rödsvansing (Dasya baillouviana) och japantofs (Bonnemaisonia hamifera) och slutligen en brunalg, sargassosnärja (Sargassum muticum). |
format |
Report |
author |
Jansson, Maria Gustavsson, Frida Fagerholm, Björn |
author_facet |
Jansson, Maria Gustavsson, Frida Fagerholm, Björn |
author_sort |
Jansson, Maria |
title |
Biologisk recipientkontroll vid Ringhals kärnkraftverk |
title_short |
Biologisk recipientkontroll vid Ringhals kärnkraftverk |
title_full |
Biologisk recipientkontroll vid Ringhals kärnkraftverk |
title_fullStr |
Biologisk recipientkontroll vid Ringhals kärnkraftverk |
title_full_unstemmed |
Biologisk recipientkontroll vid Ringhals kärnkraftverk |
title_sort |
biologisk recipientkontroll vid ringhals kärnkraftverk |
publishDate |
2012 |
url |
https://pub.epsilon.slu.se/8650/ https://pub.epsilon.slu.se/8650/1/jansson_m_etal_120426.pdf http://www.slu.se/Documents/externwebben/akvatiska-resurser/Sidan%20Publikationer/Aqua%20reports%202012/Aqua%20reports%202012_5.pdf |
long_lat |
ENVELOPE(34.363,34.363,67.123,67.123) ENVELOPE(6.622,6.622,62.612,62.612) |
geographic |
Inga Ner |
geographic_facet |
Inga Ner |
genre |
Anguilla anguilla Crassostrea gigas Gadus morhua |
genre_facet |
Anguilla anguilla Crassostrea gigas Gadus morhua |
op_relation |
https://pub.epsilon.slu.se/8650/1/jansson_m_etal_120426.pdf Jansson, Maria and Gustavsson, Frida and Fagerholm, Björn (2012). Biologisk recipientkontroll vid Ringhals kärnkraftverk. Uppsala: (NL, NJ) > Department of Aquatic Resources <https://pub.epsilon.slu.se/view/divisions/4093.html>, Sveriges lantbruksuniversitet. Aqua reports 2012:5 [Report] |
_version_ |
1766403889971593216 |
spelling |
ftslunivuppsala:oai:pub.epsilon.slu.se:8650 2023-05-15T13:28:24+02:00 Biologisk recipientkontroll vid Ringhals kärnkraftverk Jansson, Maria Gustavsson, Frida Fagerholm, Björn 2012-03 application/pdf https://pub.epsilon.slu.se/8650/ https://pub.epsilon.slu.se/8650/1/jansson_m_etal_120426.pdf http://www.slu.se/Documents/externwebben/akvatiska-resurser/Sidan%20Publikationer/Aqua%20reports%202012/Aqua%20reports%202012_5.pdf sv swe swe https://pub.epsilon.slu.se/8650/1/jansson_m_etal_120426.pdf Jansson, Maria and Gustavsson, Frida and Fagerholm, Björn (2012). Biologisk recipientkontroll vid Ringhals kärnkraftverk. Uppsala: (NL, NJ) > Department of Aquatic Resources <https://pub.epsilon.slu.se/view/divisions/4093.html>, Sveriges lantbruksuniversitet. Aqua reports 2012:5 [Report] Fish and Aquacultural Science Marine ecology Report NonPeerReviewed info:eu-repo/semantics/report 2012 ftslunivuppsala 2022-01-09T19:12:18Z Fisksamhället påverkas av kylsystemet vid Ringhals kärnkraftverk i två steg. I det första steget, intaget, förs ägg och larver med det inkommande vattnet in i kraftverket och i ett andra steg påverkas fiskens miljö av det utkommande uppvärmda vattnet. Under 2011 producerade Ringhals reaktor 1 och 3 el under större delen av året, med avbrott för årliga revisioner och vissa kortare driftsstopp. Ringhals reaktor 2 var däremot endast i drift från januari till april på grund av en brand i reaktor 2, vilket ledde till avstängning och grundligt saneringsarbete resten av året. Reaktor 4 var i drift mellan januari och juni för att sedan stängas ner under en förlängd revision fram till november. I kylvattenintaget utförs provtagning av fiskägg och fisklarver med för att övervaka förlusterna i kraftverket. Förekomsten av rötsimpelarver (Myoxocephalus scorpius) har minskat sedan provtagningen startade, även om den fortfarande är den vanligast förekommande larven. Likaså har förekomsten av tejstefisklarver (Pholis gunnellus) minskat genom åren. Håvning i intaget för att mäta förluster av juvenil fisk är till stor del fokuserad på glasål. Glasålen har minskat kraftigt från provtagningens början, även om fler glasålar fångades 2011 än föregående år. Minskningen av glasål beror sannolikt på en tillbakagång i hela regionen och inte på att förlusten i intaget har lett till en lokal påverkan. Effekter av uppvärmt vatten undersöks genom provfisken i utsläppsområdet för kylvattnet samt i ett opåverkat referensområde. Dessa områden provfiskas under både vår och högsommar, för att jämföra påverkan av kylvatten vid olika bakgrundstemperaturer. Minskande diversitet har observerats i fisksamhället i det påverkade området, men inte i referensområdet. Detta är sannolikt beroende på varmvattensutsläppet. Under en lång följd av år har ryssjefisken påvisat en koncentration av varmvattengynnade fiskarter till kylvattenpåverkat område. De arter som påverkats tydligast är ål (Anguilla anguilla) och strandkrabba (Carcinus maenas), som uppvisar förhållandevis stabila eller ökande fångster i området. Skärsnultra (Symphodus melops), som tillhör de varmvattengynnade arterna, ökar i det kylvattenpåverkade området. Strandkrabba uppvisar ökande trender i både det kylvattenpåverkade området och referensområdet, däremot ses en vikande trend hos äkta tunga (Solea solea) i det påverkade området. Arter som gynnas av lägre vattentemperaturer fångas i färre individantal i påverkat område. Mest tydligt är detta för torsk (Gadus morhua), rötsimpa (Myoxocephalus scorpius) och tånglake (Zoarches viviparus). Av de arter som gynnas av kallare vatten visar flera vikande trender i båda områdena. Enbart skrubbskädda (Platichthys flesus) visar en ökande trend i referensområdet. Inga unika eller nya förekomster av i svenskt vatten främmande arter hittades under den algkartering som genomfördes i fyra områden utanför kraftverkets kylvattensutsläpp (Ringhals udde, Båtafjorden, Norra Horta och Vendelsö). Fyra främmande arter som redan har etablerats på västkusten noterades, en av dessa var japanskt jätteostron (Crassostrea gigas), två var rödalger, rödsvansing (Dasya baillouviana) och japantofs (Bonnemaisonia hamifera) och slutligen en brunalg, sargassosnärja (Sargassum muticum). Report Anguilla anguilla Crassostrea gigas Gadus morhua Swedish University of Agricultural Sciences (SLU): Epsilon Open Archive Inga ENVELOPE(34.363,34.363,67.123,67.123) Ner ENVELOPE(6.622,6.622,62.612,62.612) |