Elg i ulverevir: predation och elgjakt
I Skandinavia er ulvebestanden regulert av jakt. Dette medfører at ulvens påvirkning på byttedyrbestandene begrenses sammenlignet med uregulerte rovviltbestander og hovedsakelig konsentreres til områder med stasjonære, revirhevdende flokker og par. En måte å beregne effekten av ulvens predasjon på e...
Main Authors: | , , , , |
---|---|
Format: | Report |
Language: | Swedish Norwegian |
Published: |
2019
|
Subjects: | |
Online Access: | https://pub.epsilon.slu.se/16550/ https://pub.epsilon.slu.se/16550/11/zimmermann_b_et_al_200123.pdf http://hdl.handle.net/11250/2612000 |
id |
ftslunivuppsala:oai:pub.epsilon.slu.se:16550 |
---|---|
record_format |
openpolar |
institution |
Open Polar |
collection |
Swedish University of Agricultural Sciences (SLU): Epsilon Open Archive |
op_collection_id |
ftslunivuppsala |
language |
Swedish Norwegian |
topic |
Ecology |
spellingShingle |
Ecology Zimmermann, Barbara Wikenros, Camilla Sand, Håkan Eriksen, Ane Wabakken, Petter Elg i ulverevir: predation och elgjakt |
topic_facet |
Ecology |
description |
I Skandinavia er ulvebestanden regulert av jakt. Dette medfører at ulvens påvirkning på byttedyrbestandene begrenses sammenlignet med uregulerte rovviltbestander og hovedsakelig konsentreres til områder med stasjonære, revirhevdende flokker og par. En måte å beregne effekten av ulvens predasjon på elgbestanden sammenlignet med jaktuttaket er å ta utgangspunkt i det enkelte ulverevir og beregne omfanget av ulvens predasjon ut fra kunnskap om ulvens predasjonstakt, størrelsen på reviret og elgtettheten. I den første delen av denne studien analyserer vi hvordan ulike elg- og ulverelaterte faktorer påvirker variasjonen i ulvens predasjonstrykk (andel av elgbestanden som tas av ulv) mellom ulike revir, samt hvordan dette henger sammen med eksisterende data for jaktuttak på revirnivå. I den andre delen av denne studien undersøker vi ulvenes tidsbruk innenfor sine revir og hvordan denne geografisk sammenfaller med fordelingen av 1) ulvedrepte byttedyr (elg) funnet i felt, samt 2) jaktuttaket og elgobservasjoner mellom de ulike jaktenhetene som inngår i reviret. Predasjonstrykket fra ulv på elgbestander i ulike ulverevir hadde ingen tydelig sammenheng med tetthet av elg, ulveflokkens størrelse, eller hvor ofte en ulveflokk tok elg (predasjonstakt). Derimot var predasjonstrykket sterkt avhengig av den kombinerte effekten av revirets størrelse og elgtetthet, som til sammen utgjør hvor mange elger som finnes i reviret. Omfanget av predasjonstrykket ble beregnet til gjennomsnittlig 7 – 8% av elgbestanden og varierte mellom 2 – 12% mellom revir. Motsvarende var jakttrykket beregnet til gjennomsnittlig 15 – 19%, med en variasjon på 8 – 33% mellom revir. Sett over hele året var jakttrykket gjennomsnittlig 2.4 – 3.5 ganger høyere enn predasjonstrykket, men jakttrykket var konsentrert til en kort periode i jakttiden, mens predasjonstrykket fordelte seg mer regelmessig over hele året. Jakttrykket hadde ikke noen sammenheng med antall elg i reviret eller predasjonstrykket, noe som tyder på at den kombinerte effekten av ulv og jakt ikke er kompensatorisk. En sammenligning av predasjonstrykket fra ulv og bjørn på elg i Alaska med dødeligheten fra jakt, ulv og bjørn i Skandinavia tyder på at en mindre andel av elgbestanden i Skandinavia dør årlig. Delstudie to viste 1) at ulvene fordeler tiden sin ulikt i de ulike delene av reviret, 2) at denne ujevne fordelingen blir spesielt sterk på sommeren i revir der ulvene har ynglet, 3) at fordelingen av ulvedrepte elger er ujevn og følger fordelingen av ulvenes områdebruk, men 4) at den ujevne fordelingen av ulvedrepte elger, i motsetning til ulvenes tidsbruk, ikke kan forklares med om ulvene har ynglet eller ikke, eller av årstid. En konsekvens av ulvenes ujevne områdebruk i reviret er at antallet felte elger per jaktareal var lavere i deler av reviret der ulvene tilbragte mer tid og der ulvene drepte flere elger. I gjennomsnittet var jaktuttaket 24% lavere i områder som ble mye brukt av ulv, sammenlignet med områder der ulvene tilbragte lite tid. Andelen felte kalver var hele 41% lavere i områder med høy sommeraktivitet sammenlignet med områder med lav sommeraktivitet, mens forskjellen i andelen felte kalver var på 33% mellom høy- og lavaktivitetsområder for hele året. Resultatene viser at det finnes en variasjon i jaktuttaket innenfor reviret som delvis kan forklares av ulvens områdebruk. Derimot fant vi ikke noen negativ sammenheng mellom sett elg per jegertime og ulvenes områdebruk eller fordeling av ulvedrepte elger. I noen tilfeller ble det til og med sett flere elger i områder med mye ulveaktivitet. Dette tyder på at det råder en kompleks sammenheng mellom ulvenes fordeling, predasjon, jaktuttak og sett elg i tid og rom på den geografiske skalaen av et ulverevir. |
format |
Report |
author |
Zimmermann, Barbara Wikenros, Camilla Sand, Håkan Eriksen, Ane Wabakken, Petter |
author_facet |
Zimmermann, Barbara Wikenros, Camilla Sand, Håkan Eriksen, Ane Wabakken, Petter |
author_sort |
Zimmermann, Barbara |
title |
Elg i ulverevir: predation och elgjakt |
title_short |
Elg i ulverevir: predation och elgjakt |
title_full |
Elg i ulverevir: predation och elgjakt |
title_fullStr |
Elg i ulverevir: predation och elgjakt |
title_full_unstemmed |
Elg i ulverevir: predation och elgjakt |
title_sort |
elg i ulverevir: predation och elgjakt |
publishDate |
2019 |
url |
https://pub.epsilon.slu.se/16550/ https://pub.epsilon.slu.se/16550/11/zimmermann_b_et_al_200123.pdf http://hdl.handle.net/11250/2612000 |
long_lat |
ENVELOPE(12.585,12.585,66.082,66.082) ENVELOPE(17.883,17.883,69.483,69.483) ENVELOPE(29.500,29.500,69.683,69.683) |
geographic |
Bjørn Finnes Ulvenes |
geographic_facet |
Bjørn Finnes Ulvenes |
genre |
Alaska ulv |
genre_facet |
Alaska ulv |
op_relation |
https://pub.epsilon.slu.se/16550/11/zimmermann_b_et_al_200123.pdf Zimmermann, Barbara and Wikenros, Camilla and Sand, Håkan and Eriksen, Ane and Wabakken, Petter (2019). Elg i ulverevir: predation och elgjakt. Elverum: (NL, NJ) > Dept. of Ecology (S) > Dept. of Ecology <https://pub.epsilon.slu.se/view/divisions/4087.html>, Sveriges lantbruksuniversitet. Skriftserien (Høgskolen i Innlandet) 23 [Report] |
_version_ |
1766242592440188928 |
spelling |
ftslunivuppsala:oai:pub.epsilon.slu.se:16550 2023-05-15T18:49:07+02:00 Elg i ulverevir: predation och elgjakt Zimmermann, Barbara Wikenros, Camilla Sand, Håkan Eriksen, Ane Wabakken, Petter 2019 application/pdf https://pub.epsilon.slu.se/16550/ https://pub.epsilon.slu.se/16550/11/zimmermann_b_et_al_200123.pdf http://hdl.handle.net/11250/2612000 sv nor swe nor https://pub.epsilon.slu.se/16550/11/zimmermann_b_et_al_200123.pdf Zimmermann, Barbara and Wikenros, Camilla and Sand, Håkan and Eriksen, Ane and Wabakken, Petter (2019). Elg i ulverevir: predation och elgjakt. Elverum: (NL, NJ) > Dept. of Ecology (S) > Dept. of Ecology <https://pub.epsilon.slu.se/view/divisions/4087.html>, Sveriges lantbruksuniversitet. Skriftserien (Høgskolen i Innlandet) 23 [Report] Ecology Report NonPeerReviewed 2019 ftslunivuppsala 2022-01-09T19:14:58Z I Skandinavia er ulvebestanden regulert av jakt. Dette medfører at ulvens påvirkning på byttedyrbestandene begrenses sammenlignet med uregulerte rovviltbestander og hovedsakelig konsentreres til områder med stasjonære, revirhevdende flokker og par. En måte å beregne effekten av ulvens predasjon på elgbestanden sammenlignet med jaktuttaket er å ta utgangspunkt i det enkelte ulverevir og beregne omfanget av ulvens predasjon ut fra kunnskap om ulvens predasjonstakt, størrelsen på reviret og elgtettheten. I den første delen av denne studien analyserer vi hvordan ulike elg- og ulverelaterte faktorer påvirker variasjonen i ulvens predasjonstrykk (andel av elgbestanden som tas av ulv) mellom ulike revir, samt hvordan dette henger sammen med eksisterende data for jaktuttak på revirnivå. I den andre delen av denne studien undersøker vi ulvenes tidsbruk innenfor sine revir og hvordan denne geografisk sammenfaller med fordelingen av 1) ulvedrepte byttedyr (elg) funnet i felt, samt 2) jaktuttaket og elgobservasjoner mellom de ulike jaktenhetene som inngår i reviret. Predasjonstrykket fra ulv på elgbestander i ulike ulverevir hadde ingen tydelig sammenheng med tetthet av elg, ulveflokkens størrelse, eller hvor ofte en ulveflokk tok elg (predasjonstakt). Derimot var predasjonstrykket sterkt avhengig av den kombinerte effekten av revirets størrelse og elgtetthet, som til sammen utgjør hvor mange elger som finnes i reviret. Omfanget av predasjonstrykket ble beregnet til gjennomsnittlig 7 – 8% av elgbestanden og varierte mellom 2 – 12% mellom revir. Motsvarende var jakttrykket beregnet til gjennomsnittlig 15 – 19%, med en variasjon på 8 – 33% mellom revir. Sett over hele året var jakttrykket gjennomsnittlig 2.4 – 3.5 ganger høyere enn predasjonstrykket, men jakttrykket var konsentrert til en kort periode i jakttiden, mens predasjonstrykket fordelte seg mer regelmessig over hele året. Jakttrykket hadde ikke noen sammenheng med antall elg i reviret eller predasjonstrykket, noe som tyder på at den kombinerte effekten av ulv og jakt ikke er kompensatorisk. En sammenligning av predasjonstrykket fra ulv og bjørn på elg i Alaska med dødeligheten fra jakt, ulv og bjørn i Skandinavia tyder på at en mindre andel av elgbestanden i Skandinavia dør årlig. Delstudie to viste 1) at ulvene fordeler tiden sin ulikt i de ulike delene av reviret, 2) at denne ujevne fordelingen blir spesielt sterk på sommeren i revir der ulvene har ynglet, 3) at fordelingen av ulvedrepte elger er ujevn og følger fordelingen av ulvenes områdebruk, men 4) at den ujevne fordelingen av ulvedrepte elger, i motsetning til ulvenes tidsbruk, ikke kan forklares med om ulvene har ynglet eller ikke, eller av årstid. En konsekvens av ulvenes ujevne områdebruk i reviret er at antallet felte elger per jaktareal var lavere i deler av reviret der ulvene tilbragte mer tid og der ulvene drepte flere elger. I gjennomsnittet var jaktuttaket 24% lavere i områder som ble mye brukt av ulv, sammenlignet med områder der ulvene tilbragte lite tid. Andelen felte kalver var hele 41% lavere i områder med høy sommeraktivitet sammenlignet med områder med lav sommeraktivitet, mens forskjellen i andelen felte kalver var på 33% mellom høy- og lavaktivitetsområder for hele året. Resultatene viser at det finnes en variasjon i jaktuttaket innenfor reviret som delvis kan forklares av ulvens områdebruk. Derimot fant vi ikke noen negativ sammenheng mellom sett elg per jegertime og ulvenes områdebruk eller fordeling av ulvedrepte elger. I noen tilfeller ble det til og med sett flere elger i områder med mye ulveaktivitet. Dette tyder på at det råder en kompleks sammenheng mellom ulvenes fordeling, predasjon, jaktuttak og sett elg i tid og rom på den geografiske skalaen av et ulverevir. Report Alaska ulv Swedish University of Agricultural Sciences (SLU): Epsilon Open Archive Bjørn ENVELOPE(12.585,12.585,66.082,66.082) Finnes ENVELOPE(17.883,17.883,69.483,69.483) Ulvenes ENVELOPE(29.500,29.500,69.683,69.683) |