Østgrønlandsk dissonans under moderniseringens første årti? Forholdet mellem udvikling af erhverv og velfærdsydelser i Tunu i 1950’erne – og drivkræfterne bag
Ved moderniseringsplanen i 1950, som skulle bane vejen for en social, økonomisk og kulturel ligestilling mellem Danmark og Grønland, var Østgrønland – Tunu – markant anderledes stillet end Vestgrønland – Kitaa. Blandt mange parametre var den afgørende, at stort set hele Tunus befolkning var fangere,...
Main Author: | |
---|---|
Format: | Article in Journal/Newspaper |
Language: | Danish |
Published: |
Nyt Selskab for Historie
2023
|
Subjects: | |
Online Access: | https://tidsskrift.dk/temp/article/view/142323 |
id |
ftsbaarhusojs:oai:ojs.tidsskrift.dk:article/142323 |
---|---|
record_format |
openpolar |
spelling |
ftsbaarhusojs:oai:ojs.tidsskrift.dk:article/142323 2024-01-14T10:07:26+01:00 Østgrønlandsk dissonans under moderniseringens første årti? Forholdet mellem udvikling af erhverv og velfærdsydelser i Tunu i 1950’erne – og drivkræfterne bag Schultz, Annette Østergaard 2023-12-15 application/pdf https://tidsskrift.dk/temp/article/view/142323 dan dan Nyt Selskab for Historie https://tidsskrift.dk/temp/article/view/142323/185975 https://tidsskrift.dk/temp/article/view/142323 Copyright (c) 2023 Annette Østergaard Schultz Temp - tidsskrift for historie; Årg. 14 Nr. 27 (2023): Temp 27; 126-149 temp - tidsskrift for historie; Vol. 14 No. 27 (2023): Temp 27; 126-149 1904-9587 1904-5565 info:eu-repo/semantics/article info:eu-repo/semantics/publishedVersion 2023 ftsbaarhusojs 2023-12-20T23:59:17Z Ved moderniseringsplanen i 1950, som skulle bane vejen for en social, økonomisk og kulturel ligestilling mellem Danmark og Grønland, var Østgrønland – Tunu – markant anderledes stillet end Vestgrønland – Kitaa. Blandt mange parametre var den afgørende, at stort set hele Tunus befolkning var fangere, og at vilkårene for at udvikle fiskeriet var meget ringere end på Vestkysten. Det gjaldt navnlig den nordligste by, Ittoqqortoormiit, som kun var isfri tre måneder om året. Her kunne den generelle danske moderniseringspolitik ikke bruges. Hvor man for Kitaas vedkommende ønskede at udnytte de erhvervsmæssige fordele ved at koncentrere befolkningen i de større byer og derved også skabe bedre muligheder for velfærdsydelser, var befolkningskoncentration kontraproduktivt i forhold til samfund, som i væsentlig grad beroede på fangst. Samtidig gjorde en spredt befolkning det væsentligt dyrere at gennemføre velfærdsydelser. Resultatet var, at moderniseringsprocessen i Tunu fra dansk side indtil 1959 var tøvende og mangelfuld i modsætning til processen i Kitaa. Artiklen viser, at Tunus to distriktsråd og befolkningen, om end understøttet af danske midler, langt hen ad vejen gik forrest både i forhold til udvikling af erhverv (såvel fangst som fiskeri) og i forhold til velfærdsydelser som plejehjem og boliger. I en kort periode omkring 1957-1958 var centraladministrationen en støtte under det lokale initiativ, men fra 1959 havde både Den Kongelige Grønlandske Handel og Grønlandsministeriet mere håndfaste planer, som blev gennemført med minimalt blik for ønskerne fra befolkning og distriktsråd. Article in Journal/Newspaper Grønland Ittoqqortoormiit Østgrønland Aarhus University: OJS at The State and University Library Ittoqqortoormiit ENVELOPE(-21.962,-21.962,70.485,70.485) Stillet ENVELOPE(7.537,7.537,62.609,62.609) Kitaa ENVELOPE(-52.000,-52.000,68.000,68.000) |
institution |
Open Polar |
collection |
Aarhus University: OJS at The State and University Library |
op_collection_id |
ftsbaarhusojs |
language |
Danish |
description |
Ved moderniseringsplanen i 1950, som skulle bane vejen for en social, økonomisk og kulturel ligestilling mellem Danmark og Grønland, var Østgrønland – Tunu – markant anderledes stillet end Vestgrønland – Kitaa. Blandt mange parametre var den afgørende, at stort set hele Tunus befolkning var fangere, og at vilkårene for at udvikle fiskeriet var meget ringere end på Vestkysten. Det gjaldt navnlig den nordligste by, Ittoqqortoormiit, som kun var isfri tre måneder om året. Her kunne den generelle danske moderniseringspolitik ikke bruges. Hvor man for Kitaas vedkommende ønskede at udnytte de erhvervsmæssige fordele ved at koncentrere befolkningen i de større byer og derved også skabe bedre muligheder for velfærdsydelser, var befolkningskoncentration kontraproduktivt i forhold til samfund, som i væsentlig grad beroede på fangst. Samtidig gjorde en spredt befolkning det væsentligt dyrere at gennemføre velfærdsydelser. Resultatet var, at moderniseringsprocessen i Tunu fra dansk side indtil 1959 var tøvende og mangelfuld i modsætning til processen i Kitaa. Artiklen viser, at Tunus to distriktsråd og befolkningen, om end understøttet af danske midler, langt hen ad vejen gik forrest både i forhold til udvikling af erhverv (såvel fangst som fiskeri) og i forhold til velfærdsydelser som plejehjem og boliger. I en kort periode omkring 1957-1958 var centraladministrationen en støtte under det lokale initiativ, men fra 1959 havde både Den Kongelige Grønlandske Handel og Grønlandsministeriet mere håndfaste planer, som blev gennemført med minimalt blik for ønskerne fra befolkning og distriktsråd. |
format |
Article in Journal/Newspaper |
author |
Schultz, Annette Østergaard |
spellingShingle |
Schultz, Annette Østergaard Østgrønlandsk dissonans under moderniseringens første årti? Forholdet mellem udvikling af erhverv og velfærdsydelser i Tunu i 1950’erne – og drivkræfterne bag |
author_facet |
Schultz, Annette Østergaard |
author_sort |
Schultz, Annette Østergaard |
title |
Østgrønlandsk dissonans under moderniseringens første årti? Forholdet mellem udvikling af erhverv og velfærdsydelser i Tunu i 1950’erne – og drivkræfterne bag |
title_short |
Østgrønlandsk dissonans under moderniseringens første årti? Forholdet mellem udvikling af erhverv og velfærdsydelser i Tunu i 1950’erne – og drivkræfterne bag |
title_full |
Østgrønlandsk dissonans under moderniseringens første årti? Forholdet mellem udvikling af erhverv og velfærdsydelser i Tunu i 1950’erne – og drivkræfterne bag |
title_fullStr |
Østgrønlandsk dissonans under moderniseringens første årti? Forholdet mellem udvikling af erhverv og velfærdsydelser i Tunu i 1950’erne – og drivkræfterne bag |
title_full_unstemmed |
Østgrønlandsk dissonans under moderniseringens første årti? Forholdet mellem udvikling af erhverv og velfærdsydelser i Tunu i 1950’erne – og drivkræfterne bag |
title_sort |
østgrønlandsk dissonans under moderniseringens første årti? forholdet mellem udvikling af erhverv og velfærdsydelser i tunu i 1950’erne – og drivkræfterne bag |
publisher |
Nyt Selskab for Historie |
publishDate |
2023 |
url |
https://tidsskrift.dk/temp/article/view/142323 |
long_lat |
ENVELOPE(-21.962,-21.962,70.485,70.485) ENVELOPE(7.537,7.537,62.609,62.609) ENVELOPE(-52.000,-52.000,68.000,68.000) |
geographic |
Ittoqqortoormiit Stillet Kitaa |
geographic_facet |
Ittoqqortoormiit Stillet Kitaa |
genre |
Grønland Ittoqqortoormiit Østgrønland |
genre_facet |
Grønland Ittoqqortoormiit Østgrønland |
op_source |
Temp - tidsskrift for historie; Årg. 14 Nr. 27 (2023): Temp 27; 126-149 temp - tidsskrift for historie; Vol. 14 No. 27 (2023): Temp 27; 126-149 1904-9587 1904-5565 |
op_relation |
https://tidsskrift.dk/temp/article/view/142323/185975 https://tidsskrift.dk/temp/article/view/142323 |
op_rights |
Copyright (c) 2023 Annette Østergaard Schultz |
_version_ |
1788061846095265792 |