Elevene lager ikke bare fine produkter, de utvikler ferdigheter
Tema for denne oppgaven er formativ vurdering i kunst og håndverk. Temaet er interessant blant annet fordi det kan ses på som en utfordring å skulle vurdere for læring i et praktisk-estetisk fag. I mitt sjette semester av lærerutdanningen hadde jeg praksis på Island, og derfor var det naturlig å sam...
Main Author: | |
---|---|
Other Authors: | , |
Format: | Bachelor Thesis |
Language: | Norwegian Bokmål |
Published: |
NTNU
2019
|
Subjects: | |
Online Access: | http://hdl.handle.net/11250/2610274 |
id |
ftntnutrondheimi:oai:ntnuopen.ntnu.no:11250/2610274 |
---|---|
record_format |
openpolar |
institution |
Open Polar |
collection |
NTNU Open Archive (Norwegian University of Science and Technology) |
op_collection_id |
ftntnutrondheimi |
language |
Norwegian Bokmål |
description |
Tema for denne oppgaven er formativ vurdering i kunst og håndverk. Temaet er interessant blant annet fordi det kan ses på som en utfordring å skulle vurdere for læring i et praktisk-estetisk fag. I mitt sjette semester av lærerutdanningen hadde jeg praksis på Island, og derfor var det naturlig å samle empiri derfra. Problemstillingen min falt på følgende: Hvordan forholder tre lærere på Island seg til formativ vurdering i kunst og håndverk?. Bakgrunnen for denne problemstillinger er at jeg ønsket å tilegne meg kunnskaper, samt hente inspirasjon, til hvordan man kan utføre formativ vurdering i kunst og håndverk. Teorien jeg har funnet baserer seg på Engh og Clarke om formativ vurdering, Skaalvik & Skaalvik om mestring og motivasjon, Nordahl og Bergkastet, Dahl & Hansen om skole-hjem samarbeid, og Utdanningsetaten om vurdering i kunst og håndverk. Clarke ble jeg anbefalt av skolen jeg samlet empiri fra, og går derfor ut i fra at de baserer seg en del på henne. Utover det gjør jeg oppmerksom på at jeg har brukt norsk teori og norske læreplaner, men intervjuobjektene er fra Island. Intervjuet har vært strukturert, i form av intervjuskjema. To av de tre intervjuobjektene foretrakk skriftlig engelsk, og intervjuet ble derfor gjort skriftlig, med muntlige oppfølgingsspørsmål. Metoden som er brukt i denne undersøkelsen er kvalitativ og induktiv. De mest sentrale funnene er at lærerne i forhold til formativ vurdering foretrakk tydelige og konkrete mål, tilbakemeldingene til elevene handlet om ferdighetene deres og om hvordan de skulle utvikle seg videre, de vurderte prosessen og ikke produktet, og de opplevde ikke at foreldrene var interesserte i elevens faglige utvikling i kunst og håndverk. Selv om elevene skulle lage fine og nyttige ting, så var det viktigste at de utviklet ferdigheter. Det er viktig å presisere at funnene i denne studien ikke kan generaliseres for hele Island eller alle lærere i kunst og håndverk, da jeg kun har tatt utgangspunkt i intervjuene av mine tre informanter. The topic for this task is formative assessment in arts and crafts. The topic is interesting, among other things, because it can be seen as a challenge to assess for teaching in practical-aesthetic subjects. In the sixth semester of teacher education I had my practice in Iceland, and therefore it was natural to collect empirical data from there. My issue fell on the following: How do three teachers in Iceland relate to formative assessment in arts and crafts?”. The reason for this issue is that I wanted to acquire knowledge, as well as get inspiration, on how to practice formative assessment in arts and crafts. The theory I have found is based on Engh and Clarke on formative assessment, Skaalvik & Skaalvik on mastering and motivation, Nordahl and Bergkastet, Dahl & Hansen on school-home collaboration, and the Norwegian Education Agency on assessments in arts and crafts. I was recommended Clarke by the school I gathered empirical data from, and therefore I assume that they based some of their theory on her. Beyond that, I note that I have used Norwegian theory and Norwegian curricula, but the interview objects are from Iceland. The interview has been structured, in the form of interview form. Two of the three interviewees preferred written English, and the interview was therefore made in writing, with oral follow-up questions. The method used in this study is qualitative and inductive. The most important findings are that the teachers in terms of formative assessment preferred clear and specific goals, the feedback to the students was about their skills and how they should develop further, they considered the process and not the product, and they did not feel that the parents were interested in the student´s academic development in arts and crafts. Although the students were to create nice and useful things, the most important thing was that they developed skills. It is important to emphasize that the findings in this study cannot be generalized for the whole Iceland or for all teachers in arts and crafts, since I have only based it on the interviews of my three informants. |
author2 |
Madsen, Anders Aasgard Grønningsæter, Stein Erik |
format |
Bachelor Thesis |
author |
Meling, Stine |
spellingShingle |
Meling, Stine Elevene lager ikke bare fine produkter, de utvikler ferdigheter |
author_facet |
Meling, Stine |
author_sort |
Meling, Stine |
title |
Elevene lager ikke bare fine produkter, de utvikler ferdigheter |
title_short |
Elevene lager ikke bare fine produkter, de utvikler ferdigheter |
title_full |
Elevene lager ikke bare fine produkter, de utvikler ferdigheter |
title_fullStr |
Elevene lager ikke bare fine produkter, de utvikler ferdigheter |
title_full_unstemmed |
Elevene lager ikke bare fine produkter, de utvikler ferdigheter |
title_sort |
elevene lager ikke bare fine produkter, de utvikler ferdigheter |
publisher |
NTNU |
publishDate |
2019 |
url |
http://hdl.handle.net/11250/2610274 |
genre |
Iceland |
genre_facet |
Iceland |
op_relation |
http://hdl.handle.net/11250/2610274 |
_version_ |
1766039392502153216 |
spelling |
ftntnutrondheimi:oai:ntnuopen.ntnu.no:11250/2610274 2023-05-15T16:49:14+02:00 Elevene lager ikke bare fine produkter, de utvikler ferdigheter Meling, Stine Madsen, Anders Aasgard Grønningsæter, Stein Erik 2019 http://hdl.handle.net/11250/2610274 nob nob NTNU http://hdl.handle.net/11250/2610274 Bachelor thesis 2019 ftntnutrondheimi 2019-09-17T06:55:16Z Tema for denne oppgaven er formativ vurdering i kunst og håndverk. Temaet er interessant blant annet fordi det kan ses på som en utfordring å skulle vurdere for læring i et praktisk-estetisk fag. I mitt sjette semester av lærerutdanningen hadde jeg praksis på Island, og derfor var det naturlig å samle empiri derfra. Problemstillingen min falt på følgende: Hvordan forholder tre lærere på Island seg til formativ vurdering i kunst og håndverk?. Bakgrunnen for denne problemstillinger er at jeg ønsket å tilegne meg kunnskaper, samt hente inspirasjon, til hvordan man kan utføre formativ vurdering i kunst og håndverk. Teorien jeg har funnet baserer seg på Engh og Clarke om formativ vurdering, Skaalvik & Skaalvik om mestring og motivasjon, Nordahl og Bergkastet, Dahl & Hansen om skole-hjem samarbeid, og Utdanningsetaten om vurdering i kunst og håndverk. Clarke ble jeg anbefalt av skolen jeg samlet empiri fra, og går derfor ut i fra at de baserer seg en del på henne. Utover det gjør jeg oppmerksom på at jeg har brukt norsk teori og norske læreplaner, men intervjuobjektene er fra Island. Intervjuet har vært strukturert, i form av intervjuskjema. To av de tre intervjuobjektene foretrakk skriftlig engelsk, og intervjuet ble derfor gjort skriftlig, med muntlige oppfølgingsspørsmål. Metoden som er brukt i denne undersøkelsen er kvalitativ og induktiv. De mest sentrale funnene er at lærerne i forhold til formativ vurdering foretrakk tydelige og konkrete mål, tilbakemeldingene til elevene handlet om ferdighetene deres og om hvordan de skulle utvikle seg videre, de vurderte prosessen og ikke produktet, og de opplevde ikke at foreldrene var interesserte i elevens faglige utvikling i kunst og håndverk. Selv om elevene skulle lage fine og nyttige ting, så var det viktigste at de utviklet ferdigheter. Det er viktig å presisere at funnene i denne studien ikke kan generaliseres for hele Island eller alle lærere i kunst og håndverk, da jeg kun har tatt utgangspunkt i intervjuene av mine tre informanter. The topic for this task is formative assessment in arts and crafts. The topic is interesting, among other things, because it can be seen as a challenge to assess for teaching in practical-aesthetic subjects. In the sixth semester of teacher education I had my practice in Iceland, and therefore it was natural to collect empirical data from there. My issue fell on the following: How do three teachers in Iceland relate to formative assessment in arts and crafts?”. The reason for this issue is that I wanted to acquire knowledge, as well as get inspiration, on how to practice formative assessment in arts and crafts. The theory I have found is based on Engh and Clarke on formative assessment, Skaalvik & Skaalvik on mastering and motivation, Nordahl and Bergkastet, Dahl & Hansen on school-home collaboration, and the Norwegian Education Agency on assessments in arts and crafts. I was recommended Clarke by the school I gathered empirical data from, and therefore I assume that they based some of their theory on her. Beyond that, I note that I have used Norwegian theory and Norwegian curricula, but the interview objects are from Iceland. The interview has been structured, in the form of interview form. Two of the three interviewees preferred written English, and the interview was therefore made in writing, with oral follow-up questions. The method used in this study is qualitative and inductive. The most important findings are that the teachers in terms of formative assessment preferred clear and specific goals, the feedback to the students was about their skills and how they should develop further, they considered the process and not the product, and they did not feel that the parents were interested in the student´s academic development in arts and crafts. Although the students were to create nice and useful things, the most important thing was that they developed skills. It is important to emphasize that the findings in this study cannot be generalized for the whole Iceland or for all teachers in arts and crafts, since I have only based it on the interviews of my three informants. Bachelor Thesis Iceland NTNU Open Archive (Norwegian University of Science and Technology) |