Etterspør regnskapsbrukere tilknyttet ulike statlige virksomheter samme type regnskapsinformasjon? - Van Nguyen, Hoan (Høgskolen i Bodø, 2008)
Mastergradsoppgave i bedriftsøkonomi - Høgskolen i Bodø, 2008 I Norge pågår det et arbeid med å prøve ut periodiseringsprinsippet for regnskap og budsjett i staten. Finansdepartementet etablerte våren 2004 et prosjekt for dette formålet. Denne oppgaven tar utgangspunkt i dette prosjektet ”innføringen av periodiseringsprinsippet i statlige virksomheter.” Et siktemål med utprøvingen av periodiseringsprinsippet i staten har vært å utvikle et felles standardsett og rapporteringsmal for statlig regnskapsførsel. I denne sammenhengen har jeg tatt utgangspunktet i Jernbaneverket og Norges geologiske undersøkelse, der jeg har valgt å jobbe med følgende problemstilling: Etterspør regnskapsbrukere tilknyttet ulike statlige virksomheter samme type regnskapsinformasjon? For å kunne reflektere rundt problemstillingen har jeg også valgt følgende delspørsmål: • Hvilke forhold oppgis å influere på informasjonsbehovet? • Varierer etterspørselen etter regnskapsinformasjon med styringsnivå? • Hva er de tilhørende implikasjonene? For å belyse problemstillingen har jeg tatt utgangspunkt i relevant teori som er forankret innen økonomistyring. Jeg har beskrevet hva regnskap er og hvilke funksjoner det i praksis blir tillagt, samt sett nærmere på regnskapsbrukere og hva som kjennetegner disse. Videre har jeg brukt betingelsesteorien for å se om endringer i kontekst medførte endring i regnskapet. For å kunne finne ut hvilke styringsfilosofi virksomhetene anvendte har jeg brukt Ouchi’s styringsmodell. Prinsipal – agentteori ble benyttet for å se på forholdet mellom fagdepartement (som eier), virksomhetsledelsen og de ansatte, i et prinsipal–agentforhold. Studien er designet som case fordi jeg ønsker å studere et fenomen i virkelighetens kontekst. For å svare på problemstillingen har jeg brukt en kvalitativ studie med dokumentanalyse, dybde intervju og spørreskjemaundersøkelse. Resultatet av dybde intervju og spørreskjemaundersøkelsen er primærdata, mens sekundærdata fra dokumentstudier er hentet fra årsrapporter, årsmeldinger, ...