Miljøeffekter av ferdsel og turisme i Arktis. En litteratur- og forstudie med vekt på Svalbard
Vistad, O. I., Eide, N. E., Hagen, D., Erikstad, L. & Landa, A. 2008. Miljøeffekter av ferdsel og turisme i Arktis – En litteratur- og forstudie med vekt på Svalbard – NINA Rapport 316. 124 s. Formål: Prosjektet skal gi en internasjonal kunnskapsoversikt på sammenhenger mellom ferdsel og miljøef...
Main Authors: | , , , , |
---|---|
Format: | Report |
Language: | Norwegian Bokmål |
Published: |
Norsk institutt for naturforskning (NINA)
2008
|
Subjects: | |
Online Access: | http://hdl.handle.net/11250/2458892 |
id |
ftninstnf:oai:brage.nina.no:11250/2458892 |
---|---|
record_format |
openpolar |
institution |
Open Polar |
collection |
Norwegian Institute for Nature Research: Brage NINA |
op_collection_id |
ftninstnf |
language |
Norwegian Bokmål |
description |
Vistad, O. I., Eide, N. E., Hagen, D., Erikstad, L. & Landa, A. 2008. Miljøeffekter av ferdsel og turisme i Arktis – En litteratur- og forstudie med vekt på Svalbard – NINA Rapport 316. 124 s. Formål: Prosjektet skal gi en internasjonal kunnskapsoversikt på sammenhenger mellom ferdsel og miljøeffekt som er relevant for situasjonen på Svalbard, for temaområdene vegetasjon/ terreng, fauna og folk/samfunn. Prosjektet skal dessuten beskrive eksisterende dataserier og videre kunnskapsbehov, samt vurdere overvåkingsmetoder og diskutere alt i forhold til situasjonen og forvaltningsutfordringer på Svalbard. Effekter av ferdsel er temaet, men det finnes mest kunnskap og data om ferdsel knytta til turismen. Det preger rapporten. Bakgrunn og tilnærming: De ulike politiske målene for Svalbard gir føringer for forvaltning og for bruk, næring og tilstedeværelse på øygruppen. Vi har valgt en effektmodell (tilpasset fra DPSIR) som setter ferdsel og effekter inn i en verdimessig sammenheng, og vi velger en vid forståelse av Miljø, der menneske og samfunn er med – ikke bare som et mulig problem, men som ønska ”miljøelementer” på Svalbard. Turisme, friluftsliv, forskning m.m. er stimulerte aktiviteter som underbygger norsk tilstedeværelse, men som skal underordnes strenge miljøhensyn. Det menneskelig nærvær medfører ferdsel, og ferdsel gir uvilkårlig en miljøeffekt. Slike effekter kan måles kvantitativt eller kvalitativt, gjennom systematiske registreringer. Sentrale vurderinger vil være hvilke effekter det er relevant å måle, hvordan de skal måles (valg av metode og parametere) og hvilke målinger som skal prioriteres. En påvist miljøeffekt er ikke det samme som et miljøproblem. Ved å vurdere de målte effektene i forhold til dimensjonene verdi og sårbarhet, kan man utlede en konsekvens og eventuelle behov for tiltak. Spesielt når man forventer økt bruk vil det være naturlig å vurdere behov for aktive forvaltningstiltak som kan forebygge og forhindre at økt bruk går på bekostning av natur- og kulturminnekvalitetene, eller reduserer opplevelsene. Overvåking er nøkkelen til å kunne si noe om endring i tilstand og koble dette til ulike former og typer for belastning, og dermed vurdere behov for tilpassa og målretta tiltak. Når et overvåkingsopplegg skal utvikles og innsatsen skal prioriteres så bør det velges tema eller indikatorer som forvaltningen i prinsippet kan påvirke eller gjøre noe med, og prioriteres lokaliteter ut fra en samlet vurdering av verdi, sårbarhet og trusselbilde. Kunnskap om ferdsel: Sysselmannen og Svalbard Reiselivsråd samarbeider om datasamling og reiselivsstatistikk. På et overordnet nivå er det god kunnskap om besøk til Svalbard og organisert turistferdsel: overnattinger i Longyearbyen og ferdsel på forvaltningsområdenivå (særlig utenfor område 10), samt ilandstigningspunkt og -omfang fra cruisebåter. I hovedsak er dagens kunnskap om ferdsel for grov til at det er mulig å vurdere miljøeffektene av ferdselen. Ferdsel fra forskning og lokalbefolkning er enda mer ukjent. Framtidig ferdselsregistrering må få en fin geografisk oppløsning for å ha nytte i effektstudier og den bør dekke alle ferdselsgrupper. kunnskapsstatus, vegetasjon, fauna, folk og samfunn, effektstudier, overvåking, forvaltning, Svalbardpolitikk, Svalbard, Arctic, polar regions, literature review, vegetation, fauna, people and society, impact studies, monitoring, management, Svalbard policy |
format |
Report |
author |
Vistad, Odd Inge Eide, Nina Elisabeth Hagen, Dagmar Erikstad, Lars Landa, Arild Magne |
spellingShingle |
Vistad, Odd Inge Eide, Nina Elisabeth Hagen, Dagmar Erikstad, Lars Landa, Arild Magne Miljøeffekter av ferdsel og turisme i Arktis. En litteratur- og forstudie med vekt på Svalbard |
author_facet |
Vistad, Odd Inge Eide, Nina Elisabeth Hagen, Dagmar Erikstad, Lars Landa, Arild Magne |
author_sort |
Vistad, Odd Inge |
title |
Miljøeffekter av ferdsel og turisme i Arktis. En litteratur- og forstudie med vekt på Svalbard |
title_short |
Miljøeffekter av ferdsel og turisme i Arktis. En litteratur- og forstudie med vekt på Svalbard |
title_full |
Miljøeffekter av ferdsel og turisme i Arktis. En litteratur- og forstudie med vekt på Svalbard |
title_fullStr |
Miljøeffekter av ferdsel og turisme i Arktis. En litteratur- og forstudie med vekt på Svalbard |
title_full_unstemmed |
Miljøeffekter av ferdsel og turisme i Arktis. En litteratur- og forstudie med vekt på Svalbard |
title_sort |
miljøeffekter av ferdsel og turisme i arktis. en litteratur- og forstudie med vekt på svalbard |
publisher |
Norsk institutt for naturforskning (NINA) |
publishDate |
2008 |
url |
http://hdl.handle.net/11250/2458892 |
long_lat |
ENVELOPE(17.883,17.883,69.483,69.483) ENVELOPE(6.545,6.545,62.545,62.545) ENVELOPE(6.250,6.250,62.517,62.517) ENVELOPE(17.121,17.121,68.676,68.676) ENVELOPE(15.834,15.834,68.414,68.414) ENVELOPE(14.046,14.046,68.187,68.187) |
geographic |
Arctic Svalbard Longyearbyen Finnes Hagen Eide Grov Erikstad Nøkkelen |
geographic_facet |
Arctic Svalbard Longyearbyen Finnes Hagen Eide Grov Erikstad Nøkkelen |
genre |
Arctic Arktis Arktis* Longyearbyen Svalbard Sysselmann* |
genre_facet |
Arctic Arktis Arktis* Longyearbyen Svalbard Sysselmann* |
op_source |
124 s. |
op_relation |
NINA rapport NINA Rapport;316 Andre: Svalbards Miljøvernfond urn:isbn:978-82-426-1880-1 urn:issn:1504-3312 http://hdl.handle.net/11250/2458892 cristin:1457860 |
op_rights |
© Norsk institutt for naturforskning Publikasjonen kan siteres fritt med kildeangivelse |
_version_ |
1766350017576042496 |
spelling |
ftninstnf:oai:brage.nina.no:11250/2458892 2023-05-15T15:19:49+02:00 Miljøeffekter av ferdsel og turisme i Arktis. En litteratur- og forstudie med vekt på Svalbard Vistad, Odd Inge Eide, Nina Elisabeth Hagen, Dagmar Erikstad, Lars Landa, Arild Magne 2008 application/octet-stream http://hdl.handle.net/11250/2458892 nob nob Norsk institutt for naturforskning (NINA) NINA rapport NINA Rapport;316 Andre: Svalbards Miljøvernfond urn:isbn:978-82-426-1880-1 urn:issn:1504-3312 http://hdl.handle.net/11250/2458892 cristin:1457860 © Norsk institutt for naturforskning Publikasjonen kan siteres fritt med kildeangivelse 124 s. Research report 2008 ftninstnf 2021-12-23T07:17:15Z Vistad, O. I., Eide, N. E., Hagen, D., Erikstad, L. & Landa, A. 2008. Miljøeffekter av ferdsel og turisme i Arktis – En litteratur- og forstudie med vekt på Svalbard – NINA Rapport 316. 124 s. Formål: Prosjektet skal gi en internasjonal kunnskapsoversikt på sammenhenger mellom ferdsel og miljøeffekt som er relevant for situasjonen på Svalbard, for temaområdene vegetasjon/ terreng, fauna og folk/samfunn. Prosjektet skal dessuten beskrive eksisterende dataserier og videre kunnskapsbehov, samt vurdere overvåkingsmetoder og diskutere alt i forhold til situasjonen og forvaltningsutfordringer på Svalbard. Effekter av ferdsel er temaet, men det finnes mest kunnskap og data om ferdsel knytta til turismen. Det preger rapporten. Bakgrunn og tilnærming: De ulike politiske målene for Svalbard gir føringer for forvaltning og for bruk, næring og tilstedeværelse på øygruppen. Vi har valgt en effektmodell (tilpasset fra DPSIR) som setter ferdsel og effekter inn i en verdimessig sammenheng, og vi velger en vid forståelse av Miljø, der menneske og samfunn er med – ikke bare som et mulig problem, men som ønska ”miljøelementer” på Svalbard. Turisme, friluftsliv, forskning m.m. er stimulerte aktiviteter som underbygger norsk tilstedeværelse, men som skal underordnes strenge miljøhensyn. Det menneskelig nærvær medfører ferdsel, og ferdsel gir uvilkårlig en miljøeffekt. Slike effekter kan måles kvantitativt eller kvalitativt, gjennom systematiske registreringer. Sentrale vurderinger vil være hvilke effekter det er relevant å måle, hvordan de skal måles (valg av metode og parametere) og hvilke målinger som skal prioriteres. En påvist miljøeffekt er ikke det samme som et miljøproblem. Ved å vurdere de målte effektene i forhold til dimensjonene verdi og sårbarhet, kan man utlede en konsekvens og eventuelle behov for tiltak. Spesielt når man forventer økt bruk vil det være naturlig å vurdere behov for aktive forvaltningstiltak som kan forebygge og forhindre at økt bruk går på bekostning av natur- og kulturminnekvalitetene, eller reduserer opplevelsene. Overvåking er nøkkelen til å kunne si noe om endring i tilstand og koble dette til ulike former og typer for belastning, og dermed vurdere behov for tilpassa og målretta tiltak. Når et overvåkingsopplegg skal utvikles og innsatsen skal prioriteres så bør det velges tema eller indikatorer som forvaltningen i prinsippet kan påvirke eller gjøre noe med, og prioriteres lokaliteter ut fra en samlet vurdering av verdi, sårbarhet og trusselbilde. Kunnskap om ferdsel: Sysselmannen og Svalbard Reiselivsråd samarbeider om datasamling og reiselivsstatistikk. På et overordnet nivå er det god kunnskap om besøk til Svalbard og organisert turistferdsel: overnattinger i Longyearbyen og ferdsel på forvaltningsområdenivå (særlig utenfor område 10), samt ilandstigningspunkt og -omfang fra cruisebåter. I hovedsak er dagens kunnskap om ferdsel for grov til at det er mulig å vurdere miljøeffektene av ferdselen. Ferdsel fra forskning og lokalbefolkning er enda mer ukjent. Framtidig ferdselsregistrering må få en fin geografisk oppløsning for å ha nytte i effektstudier og den bør dekke alle ferdselsgrupper. kunnskapsstatus, vegetasjon, fauna, folk og samfunn, effektstudier, overvåking, forvaltning, Svalbardpolitikk, Svalbard, Arctic, polar regions, literature review, vegetation, fauna, people and society, impact studies, monitoring, management, Svalbard policy Report Arctic Arktis Arktis* Longyearbyen Svalbard Sysselmann* Norwegian Institute for Nature Research: Brage NINA Arctic Svalbard Longyearbyen Finnes ENVELOPE(17.883,17.883,69.483,69.483) Hagen ENVELOPE(6.545,6.545,62.545,62.545) Eide ENVELOPE(6.250,6.250,62.517,62.517) Grov ENVELOPE(17.121,17.121,68.676,68.676) Erikstad ENVELOPE(15.834,15.834,68.414,68.414) Nøkkelen ENVELOPE(14.046,14.046,68.187,68.187) |