Gytebestandsmål for laksebestander i Norge
Hindar, K., Diserud, O., Fiske, P., Forseth, T., Jensen, A. J., Ugedal, O., Jonsson, N., Sloreid, S.-E., Arnekleiv, J. V., Saltveit, S. J., Sægrov, H. og Sættem, L. M. 2007 Gytebestandsmål for laksebestander i Norge. – NINA Rapport 226. 78 s. Denne rapporten gir forslag til gytebestandsmål for laks...
Main Authors: | , , , , , , , , , , , |
---|---|
Format: | Report |
Language: | Norwegian Bokmål |
Published: |
Norsk institutt for naturforskning
2007
|
Subjects: | |
Online Access: | http://hdl.handle.net/11250/2437449 |
id |
ftninstnf:oai:brage.nina.no:11250/2437449 |
---|---|
record_format |
openpolar |
institution |
Open Polar |
collection |
Norwegian Institute for Nature Research: Brage NINA |
op_collection_id |
ftninstnf |
language |
Norwegian Bokmål |
topic |
laks NINA Rapport bestand-rekruttering ungfisktetthet lakseproduserende areal fangststatistikk fiskeforvaltning biologisk referansepunkt bevaringsgrense forvaltningsmål Salmo salar Atlantic salmon stock-recruitment spawning population juvenile density wetted area catch statistics fisheries management biological reference point conservation limit management target VDP::Zoologiske og botaniske fag: 480 VDP::Zoology and botany: 480 |
spellingShingle |
laks NINA Rapport bestand-rekruttering ungfisktetthet lakseproduserende areal fangststatistikk fiskeforvaltning biologisk referansepunkt bevaringsgrense forvaltningsmål Salmo salar Atlantic salmon stock-recruitment spawning population juvenile density wetted area catch statistics fisheries management biological reference point conservation limit management target VDP::Zoologiske og botaniske fag: 480 VDP::Zoology and botany: 480 Hindar, Ketil Diserud, Ola Fiske, Peder Forseth, Torbjørn Jensen, Arne J. Uggedal, Ola Jonsson, Nina Sloreid, Svein Erik Arnekleiv, Jo V. Saltveit, Svein Jakob Sægrov, , Harald Sættem, Leif Magnus Gytebestandsmål for laksebestander i Norge |
topic_facet |
laks NINA Rapport bestand-rekruttering ungfisktetthet lakseproduserende areal fangststatistikk fiskeforvaltning biologisk referansepunkt bevaringsgrense forvaltningsmål Salmo salar Atlantic salmon stock-recruitment spawning population juvenile density wetted area catch statistics fisheries management biological reference point conservation limit management target VDP::Zoologiske og botaniske fag: 480 VDP::Zoology and botany: 480 |
description |
Hindar, K., Diserud, O., Fiske, P., Forseth, T., Jensen, A. J., Ugedal, O., Jonsson, N., Sloreid, S.-E., Arnekleiv, J. V., Saltveit, S. J., Sægrov, H. og Sættem, L. M. 2007 Gytebestandsmål for laksebestander i Norge. – NINA Rapport 226. 78 s. Denne rapporten gir forslag til gytebestandsmål for laks (Salmo salar) i 80 viktige laksevassdrag i Norge. Vassdragene er valgt ut på bakgrunn av at de er definert som – eller vurdert som – nasjonale laksevassdrag. Vi har tatt utgangspunkt i ni laksebestander der vi har data som er egnet til modellering av bestand-rekrutteringsforhold. Vi vurderer ulike typer gytebestandsmål som er basert på informasjon om gytebestand (S) og rekrutter (R). Dette kan være parametriske mål, dvs. mål som er utledet fra en SR-modell, eller også ikke-parametriske verdier fra SRdatapunktene. Egnete parametriske og ikke-parametriske mål ser ut til å være henholdsvis gytebestandens størrelse (uttrykt som antall egg) ved topp-punktet i Shepherd-modellen (Shep), eller også den gjennomsnittlige gytebestanden for de fem høyeste verdiene av R (Max5R). R er vanligvis ungfisktetthet i våre beregninger. Basert på kunnskap om SR-forhold i de ni vassdragene, finner vi at gytebestandsmålene i norske laksebestander kan grupperes i fire grupper av eggtettheter fra < 1,5 egg/m2 til > 5 egg/m2 (dvs gruppene er gitt som hhv. 1, 2, 4 og 6 egg/m2). Shep og Max5R, som vi fant var de mest robuste gytebestandsmålene i en analyse av usikkerhet i SR-forholdene i Altaelva, gir relativt like rangeringer av de ni elvene som er sammenliknet. Gytebestandsmål for det store flertallet av laksebestandene må bestemmes ut fra begrenset informasjon om den enkelte elv. Vi har søkt å overføre gytebestandsmål fra data-rike elver til data-fattige elver via en betraktning av skala (lakseførende areal) og en betraktning av bestandens populasjonsdynamikk/produktivitet. Arealet er beregnet med GIS-metoder fra digitalt kartverk i N50-serien fra Statens Kartverk, og kunnskap om vandringsstoppene i hovedvassdraget og i de enkelte sideelvene slik de er angitt i Direktoratet for naturforvaltning sin oversikt. Vurderinger av de enkelte vassdragenes produktivitet er i hovedsak basert på fangststatistikk (omregnet til fangst pr arealenhet), sjøalderfordeling og smoltalder fra skjellmaterialer (der disse finnes), samt generell informasjon om vassdragene. I tillegg har vi vurdert mer detaljert informasjon om bestandene (f. eks. smolt- og presmolttetthet) i de relativt få elvene der dette er rapportert. Ut fra gytebestandsmålet (egg/m2) har vi utledet hvor mange egg som bør gytes totalt i vassdraget, og det antallet hunnfisk som bør gyte for å møte gytebestandsmålet for vassdraget som helhet. For enkelte store vassdrag har vi beregnet gytebestandsmål ved å se på deler av vassdraget for seg. For alle elvene har vi beregnet hvor mange smolt gytebestandsmålet tilsvarer under antagelser om overlevelse fra egg til smolt. De fleste av de 80 vassdragene vi har behandlet, er gitt gytebestandsmål på 2 egg/m2 eller 4 egg/m2. Vassdraget med det største totale gytebestandsmålet er Tana, der det bør gyte om lag 55 000 kg hunnlaks pr år (12 500 individer) for å møte gytebestandsmålet. Andre vassdrag med høye mål for gytebestanden er Gaula, Orkla og Namsen der vi mener det bør gyte mer enn 18 000 kg hunnlaks pr år, og Numedalslågen og Altaelva der vi mener det bør gyte mer enn 12 000 kg hunnlaks pr år. Det må understrekes at vi her har utarbeidet et førstegenerasjons gytebestandsmål. De aller fleste variablene som benyttes i modelleringen er beheftet med usikkerhet, og for de fleste vassdragene vil informasjon om gytebestand og rekrutter være begrenset. De to største feilkildene for våre gytebestandsmål er sannsynligvis knyttet til beregning av produktivt elveareal og beregning av gytebestand ut fra informasjon om fangst. Vi foreslår å styrke kunnskapen om disse i det videre arbeidet med utarbeidelse av gytebestandsmål. Når det tas høyde for de premissene som ligger til grunn for SR-modelleringen og annen metodikk som vi har brukt, mener vi at metoden utviklet i denne rapporten kan brukes til å gi forslag til gytebestandsmål for alle lakseførende vassdrag i Norge. |
format |
Report |
author |
Hindar, Ketil Diserud, Ola Fiske, Peder Forseth, Torbjørn Jensen, Arne J. Uggedal, Ola Jonsson, Nina Sloreid, Svein Erik Arnekleiv, Jo V. Saltveit, Svein Jakob Sægrov, , Harald Sættem, Leif Magnus |
author_facet |
Hindar, Ketil Diserud, Ola Fiske, Peder Forseth, Torbjørn Jensen, Arne J. Uggedal, Ola Jonsson, Nina Sloreid, Svein Erik Arnekleiv, Jo V. Saltveit, Svein Jakob Sægrov, , Harald Sættem, Leif Magnus |
author_sort |
Hindar, Ketil |
title |
Gytebestandsmål for laksebestander i Norge |
title_short |
Gytebestandsmål for laksebestander i Norge |
title_full |
Gytebestandsmål for laksebestander i Norge |
title_fullStr |
Gytebestandsmål for laksebestander i Norge |
title_full_unstemmed |
Gytebestandsmål for laksebestander i Norge |
title_sort |
gytebestandsmål for laksebestander i norge |
publisher |
Norsk institutt for naturforskning |
publishDate |
2007 |
url |
http://hdl.handle.net/11250/2437449 |
long_lat |
ENVELOPE(17.883,17.883,69.483,69.483) ENVELOPE(-60.883,-60.883,-66.033,-66.033) ENVELOPE(23.383,23.383,69.967,69.967) ENVELOPE(9.831,9.831,63.311,63.311) ENVELOPE(23.188,23.188,69.881,69.881) |
geographic |
Finnes Verdier Altaelva Orkla Forseth |
geographic_facet |
Finnes Verdier Altaelva Orkla Forseth |
genre |
Altaelva Atlantic salmon Salmo salar |
genre_facet |
Altaelva Atlantic salmon Salmo salar |
op_source |
78 s. |
op_relation |
NINA rapport NINA Rapport;226 Direktoratet for naturforvaltning urn:isbn:978-82-426-1786-6 urn:issn:1504-3312 http://hdl.handle.net/11250/2437449 cristin:315040 |
op_rights |
© Norsk institutt for naturforskning. Publikasjonen kan siteres fritt med kildeangivelse |
_version_ |
1766358622962450432 |
spelling |
ftninstnf:oai:brage.nina.no:11250/2437449 2023-05-15T13:21:18+02:00 Gytebestandsmål for laksebestander i Norge Hindar, Ketil Diserud, Ola Fiske, Peder Forseth, Torbjørn Jensen, Arne J. Uggedal, Ola Jonsson, Nina Sloreid, Svein Erik Arnekleiv, Jo V. Saltveit, Svein Jakob Sægrov, , Harald Sættem, Leif Magnus 2007 application/octet-stream http://hdl.handle.net/11250/2437449 nob nob Norsk institutt for naturforskning NINA rapport NINA Rapport;226 Direktoratet for naturforvaltning urn:isbn:978-82-426-1786-6 urn:issn:1504-3312 http://hdl.handle.net/11250/2437449 cristin:315040 © Norsk institutt for naturforskning. Publikasjonen kan siteres fritt med kildeangivelse 78 s. laks NINA Rapport bestand-rekruttering ungfisktetthet lakseproduserende areal fangststatistikk fiskeforvaltning biologisk referansepunkt bevaringsgrense forvaltningsmål Salmo salar Atlantic salmon stock-recruitment spawning population juvenile density wetted area catch statistics fisheries management biological reference point conservation limit management target VDP::Zoologiske og botaniske fag: 480 VDP::Zoology and botany: 480 Research report 2007 ftninstnf 2021-12-23T07:17:05Z Hindar, K., Diserud, O., Fiske, P., Forseth, T., Jensen, A. J., Ugedal, O., Jonsson, N., Sloreid, S.-E., Arnekleiv, J. V., Saltveit, S. J., Sægrov, H. og Sættem, L. M. 2007 Gytebestandsmål for laksebestander i Norge. – NINA Rapport 226. 78 s. Denne rapporten gir forslag til gytebestandsmål for laks (Salmo salar) i 80 viktige laksevassdrag i Norge. Vassdragene er valgt ut på bakgrunn av at de er definert som – eller vurdert som – nasjonale laksevassdrag. Vi har tatt utgangspunkt i ni laksebestander der vi har data som er egnet til modellering av bestand-rekrutteringsforhold. Vi vurderer ulike typer gytebestandsmål som er basert på informasjon om gytebestand (S) og rekrutter (R). Dette kan være parametriske mål, dvs. mål som er utledet fra en SR-modell, eller også ikke-parametriske verdier fra SRdatapunktene. Egnete parametriske og ikke-parametriske mål ser ut til å være henholdsvis gytebestandens størrelse (uttrykt som antall egg) ved topp-punktet i Shepherd-modellen (Shep), eller også den gjennomsnittlige gytebestanden for de fem høyeste verdiene av R (Max5R). R er vanligvis ungfisktetthet i våre beregninger. Basert på kunnskap om SR-forhold i de ni vassdragene, finner vi at gytebestandsmålene i norske laksebestander kan grupperes i fire grupper av eggtettheter fra < 1,5 egg/m2 til > 5 egg/m2 (dvs gruppene er gitt som hhv. 1, 2, 4 og 6 egg/m2). Shep og Max5R, som vi fant var de mest robuste gytebestandsmålene i en analyse av usikkerhet i SR-forholdene i Altaelva, gir relativt like rangeringer av de ni elvene som er sammenliknet. Gytebestandsmål for det store flertallet av laksebestandene må bestemmes ut fra begrenset informasjon om den enkelte elv. Vi har søkt å overføre gytebestandsmål fra data-rike elver til data-fattige elver via en betraktning av skala (lakseførende areal) og en betraktning av bestandens populasjonsdynamikk/produktivitet. Arealet er beregnet med GIS-metoder fra digitalt kartverk i N50-serien fra Statens Kartverk, og kunnskap om vandringsstoppene i hovedvassdraget og i de enkelte sideelvene slik de er angitt i Direktoratet for naturforvaltning sin oversikt. Vurderinger av de enkelte vassdragenes produktivitet er i hovedsak basert på fangststatistikk (omregnet til fangst pr arealenhet), sjøalderfordeling og smoltalder fra skjellmaterialer (der disse finnes), samt generell informasjon om vassdragene. I tillegg har vi vurdert mer detaljert informasjon om bestandene (f. eks. smolt- og presmolttetthet) i de relativt få elvene der dette er rapportert. Ut fra gytebestandsmålet (egg/m2) har vi utledet hvor mange egg som bør gytes totalt i vassdraget, og det antallet hunnfisk som bør gyte for å møte gytebestandsmålet for vassdraget som helhet. For enkelte store vassdrag har vi beregnet gytebestandsmål ved å se på deler av vassdraget for seg. For alle elvene har vi beregnet hvor mange smolt gytebestandsmålet tilsvarer under antagelser om overlevelse fra egg til smolt. De fleste av de 80 vassdragene vi har behandlet, er gitt gytebestandsmål på 2 egg/m2 eller 4 egg/m2. Vassdraget med det største totale gytebestandsmålet er Tana, der det bør gyte om lag 55 000 kg hunnlaks pr år (12 500 individer) for å møte gytebestandsmålet. Andre vassdrag med høye mål for gytebestanden er Gaula, Orkla og Namsen der vi mener det bør gyte mer enn 18 000 kg hunnlaks pr år, og Numedalslågen og Altaelva der vi mener det bør gyte mer enn 12 000 kg hunnlaks pr år. Det må understrekes at vi her har utarbeidet et førstegenerasjons gytebestandsmål. De aller fleste variablene som benyttes i modelleringen er beheftet med usikkerhet, og for de fleste vassdragene vil informasjon om gytebestand og rekrutter være begrenset. De to største feilkildene for våre gytebestandsmål er sannsynligvis knyttet til beregning av produktivt elveareal og beregning av gytebestand ut fra informasjon om fangst. Vi foreslår å styrke kunnskapen om disse i det videre arbeidet med utarbeidelse av gytebestandsmål. Når det tas høyde for de premissene som ligger til grunn for SR-modelleringen og annen metodikk som vi har brukt, mener vi at metoden utviklet i denne rapporten kan brukes til å gi forslag til gytebestandsmål for alle lakseførende vassdrag i Norge. Report Altaelva Atlantic salmon Salmo salar Norwegian Institute for Nature Research: Brage NINA Finnes ENVELOPE(17.883,17.883,69.483,69.483) Verdier ENVELOPE(-60.883,-60.883,-66.033,-66.033) Altaelva ENVELOPE(23.383,23.383,69.967,69.967) Orkla ENVELOPE(9.831,9.831,63.311,63.311) Forseth ENVELOPE(23.188,23.188,69.881,69.881) |