Beiarelva og Saltdalselva 2008-2012. Bestandsovervåkingav laks og påvirkning fra oppdrettsnæringen
I 2008 ble det satt i gang et prosjekt som hadde som mål å kartlegge den totale oppvandringen av laks i Beiarelva og Saltdalselva over en periode på fem år (2008-2012). Dessuten skulle innslaget av rømt oppdrettslaks i vassdragene registreres, og eventuell forekomst av rømt oppdrettslaks fra lokale...
Main Authors: | , , , , |
---|---|
Format: | Report |
Language: | Norwegian Bokmål |
Published: |
Norsk institutt for naturforskning
2013
|
Subjects: | |
Online Access: | http://hdl.handle.net/11250/2380355 |
id |
ftninstnf:oai:brage.nina.no:11250/2380355 |
---|---|
record_format |
openpolar |
institution |
Open Polar |
collection |
Norwegian Institute for Nature Research: Brage NINA |
op_collection_id |
ftninstnf |
language |
Norwegian Bokmål |
topic |
Nordland Beiarn kommune Saltdal kommune Beiarelva Saltdalselva laks rømt oppdrettslaks bestandsovervåking gytebestandsmål lakseoppdrett River Beiarelva River Saltdalselva atlantic salmon escaped farmed salmon stock monitoring spawning target salmon farming industry NINA Rapport |
spellingShingle |
Nordland Beiarn kommune Saltdal kommune Beiarelva Saltdalselva laks rømt oppdrettslaks bestandsovervåking gytebestandsmål lakseoppdrett River Beiarelva River Saltdalselva atlantic salmon escaped farmed salmon stock monitoring spawning target salmon farming industry NINA Rapport Jensen, Arne Johan Karlsson, Sten Lamberg, Anders Hanssen, Øyvind Kanstad Jensås, Jan Gunnar Beiarelva og Saltdalselva 2008-2012. Bestandsovervåkingav laks og påvirkning fra oppdrettsnæringen |
topic_facet |
Nordland Beiarn kommune Saltdal kommune Beiarelva Saltdalselva laks rømt oppdrettslaks bestandsovervåking gytebestandsmål lakseoppdrett River Beiarelva River Saltdalselva atlantic salmon escaped farmed salmon stock monitoring spawning target salmon farming industry NINA Rapport |
description |
I 2008 ble det satt i gang et prosjekt som hadde som mål å kartlegge den totale oppvandringen av laks i Beiarelva og Saltdalselva over en periode på fem år (2008-2012). Dessuten skulle innslaget av rømt oppdrettslaks i vassdragene registreres, og eventuell forekomst av rømt oppdrettslaks fra lokale oppdrettsanlegg skulle kartlegges ved genetiske analyser. Oppvandringen av voksen laksefisk skulle registreres ved videoovervåking. Videoovervåking viste seg imidlertid vanskelig å gjennomføre i begge vassdrag, og fra 2009 ble det derfor lagt større vekt på gode gytefiskregistreringer for å få data om total oppvandring av laks. Innsiget av laks til Beiarelva ble beregnet til 2048 individer i 2009, og avtok til 1404 individer i 2010, 940 individer i 2011 og 948 individer i 2012. Beskatningsraten ble beregnet til 54 % i 2009, og økte til 66-74 % de neste tre årene. Gytebestandsmålet ble nådd med god margin i 2009 (186 %), men ble ikke nådd i de tre påfølgende årene (76, 77 og 67 % måloppnåelse i henholdsvis 2010, 2011 og 2012). Beskatningen synes derfor å ha vært for hard på laksen i Beiarelva de siste tre årene. Årlig innsig av laks til Saltdalselva var ganske stabilt i 2009-2012, med henholdsvis 1238, 1171, 1279 og 1104 individer de fire årene. Når en bare regner med avlivet fisk, så var beskatningsraten lav (26-30 %). Det skyldes i stor grad at det er pålegg om at hunnlaks over 65 cm skal settes levende ut igjen, og både i 2010, 2011 og 2012 ble det ifølge offisiell statistikk satt ut flere laks enn de som ble avlivet. Denne forvaltningsstrategien synes å ha fungert svært godt, for gytebestandsmålet ble oppnådd alle de fire årene, med en måloppnåelse på mellom 107 og 120 %. Andelen rømt oppdrettslaks i sportsfiskefangstene var høyere i Beiarelva (3-10 %) enn i Saltdalselva (1-6 %). Infeksjonen av lakselus var også høyere på laksen i Beiarelva enn i Saltdalselva, mens det ikke kunne påvises forskjell i lakselusinfeksjon på sjøørreten i de to vassdragene. Både andelen rømt oppdrettslaks og infeksjonsgraden av lakselus indikerer at laksebestanden i Beiarelva i større grad enn i Saltdalselva var påvirket av lakseoppdrett. De genetiske analysene viste at villaks fra Beiarelva og Saltdalselva var genetisk forskjellig og at denne forskjellen er stabil over tid. Saltdalselva og Beiarelva representerer derfor to reproduktivt isolerte populasjoner med begrenset utveksling av genetisk materiale. Oppdrettslaksen fra Salten Aqua AS sine anlegg i Skjerstadfjorden og stikkprøvene av rømt oppdrettslaks fra elvene var genetisk forskjellige, og begge gruppene var genetisk forskjellig fra de ville populasjonene. I rapporten har vi forsøkt å svare på hvorvidt oppdrettslaks fra Salten Aqua kunne ekskluderes som opphav til enkeltindivider av rømt oppdrettslaks fra elvene. Med de metodene som er benyttet går det ikke an å bevise at enkeltfisk stammer fra anlegget, men ved hjelp av sannsynlighetsregning kan en ekskludere individer som ikke kan stamme fra anlegget. Totalt ble 144 individer av rømt oppdrettslaks analysert (114 fra Beiarelva og 30 fra Saltdalselva) og 83 av disse hadde en genetisk sammensetning som var så forskjellig fra oppdrettslaksen i anlegget at det var usannsynlig at disse hadde rømt fra dette anlegget. I tillegg ble 14 andre individer ekskludert ved å kombinere informasjon om genetikk med sjøalder og tidspunktene for rømming og fangst. Totalt kunne Salten Aqua ekskluderes som kilde til 73 av 114 oppdrettslaks fra Beiarelva (64 %) og 24 av 30 oppdrettslaks fra Saltdalselva (80 %). |
format |
Report |
author |
Jensen, Arne Johan Karlsson, Sten Lamberg, Anders Hanssen, Øyvind Kanstad Jensås, Jan Gunnar |
author_facet |
Jensen, Arne Johan Karlsson, Sten Lamberg, Anders Hanssen, Øyvind Kanstad Jensås, Jan Gunnar |
author_sort |
Jensen, Arne Johan |
title |
Beiarelva og Saltdalselva 2008-2012. Bestandsovervåkingav laks og påvirkning fra oppdrettsnæringen |
title_short |
Beiarelva og Saltdalselva 2008-2012. Bestandsovervåkingav laks og påvirkning fra oppdrettsnæringen |
title_full |
Beiarelva og Saltdalselva 2008-2012. Bestandsovervåkingav laks og påvirkning fra oppdrettsnæringen |
title_fullStr |
Beiarelva og Saltdalselva 2008-2012. Bestandsovervåkingav laks og påvirkning fra oppdrettsnæringen |
title_full_unstemmed |
Beiarelva og Saltdalselva 2008-2012. Bestandsovervåkingav laks og påvirkning fra oppdrettsnæringen |
title_sort |
beiarelva og saltdalselva 2008-2012. bestandsovervåkingav laks og påvirkning fra oppdrettsnæringen |
publisher |
Norsk institutt for naturforskning |
publishDate |
2013 |
url |
http://hdl.handle.net/11250/2380355 |
long_lat |
ENVELOPE(14.572,14.572,67.006,67.006) ENVELOPE(12.319,12.319,65.351,65.351) ENVELOPE(15.317,15.317,66.983,66.983) ENVELOPE(15.143,15.143,67.245,67.245) ENVELOPE(6.028,6.028,62.538,62.538) |
geographic |
Beiarn Laksen Saltdal Skjerstadfjorden Synes |
geographic_facet |
Beiarn Laksen Saltdal Skjerstadfjorden Synes |
genre |
Atlantic salmon Beiarn Nordland Nordland Saltdal Salten Nordland |
genre_facet |
Atlantic salmon Beiarn Nordland Nordland Saltdal Salten Nordland |
op_source |
56 s. |
op_relation |
NINA Rapport;951 http://www.nina.no/archive/nina/PppBasePdf/rapport/2013/951.pdf Jensen, A.J., Karlsson, S. Lamberg, A., Kanstad Hanssen, Ø. & Jensås, J.G. 2013. Beiarelva og Saltdalselva 2008-2012. Bestandsovervåking av laks og påvirkning fra oppdrettsnæringen. - NINA Rapport 951, 56 s. urn:isbn:978-82-426-2556-4 urn:issn:1504-3312 http://hdl.handle.net/11250/2380355 cristin:1032166 |
_version_ |
1766363621935284224 |
spelling |
ftninstnf:oai:brage.nina.no:11250/2380355 2023-05-15T15:33:09+02:00 Beiarelva og Saltdalselva 2008-2012. Bestandsovervåkingav laks og påvirkning fra oppdrettsnæringen Jensen, Arne Johan Karlsson, Sten Lamberg, Anders Hanssen, Øyvind Kanstad Jensås, Jan Gunnar 2013-04 application/pdf http://hdl.handle.net/11250/2380355 nob nob Norsk institutt for naturforskning NINA Rapport;951 http://www.nina.no/archive/nina/PppBasePdf/rapport/2013/951.pdf Jensen, A.J., Karlsson, S. Lamberg, A., Kanstad Hanssen, Ø. & Jensås, J.G. 2013. Beiarelva og Saltdalselva 2008-2012. Bestandsovervåking av laks og påvirkning fra oppdrettsnæringen. - NINA Rapport 951, 56 s. urn:isbn:978-82-426-2556-4 urn:issn:1504-3312 http://hdl.handle.net/11250/2380355 cristin:1032166 56 s. Nordland Beiarn kommune Saltdal kommune Beiarelva Saltdalselva laks rømt oppdrettslaks bestandsovervåking gytebestandsmål lakseoppdrett River Beiarelva River Saltdalselva atlantic salmon escaped farmed salmon stock monitoring spawning target salmon farming industry NINA Rapport Research report 2013 ftninstnf 2022-03-23T23:41:22Z I 2008 ble det satt i gang et prosjekt som hadde som mål å kartlegge den totale oppvandringen av laks i Beiarelva og Saltdalselva over en periode på fem år (2008-2012). Dessuten skulle innslaget av rømt oppdrettslaks i vassdragene registreres, og eventuell forekomst av rømt oppdrettslaks fra lokale oppdrettsanlegg skulle kartlegges ved genetiske analyser. Oppvandringen av voksen laksefisk skulle registreres ved videoovervåking. Videoovervåking viste seg imidlertid vanskelig å gjennomføre i begge vassdrag, og fra 2009 ble det derfor lagt større vekt på gode gytefiskregistreringer for å få data om total oppvandring av laks. Innsiget av laks til Beiarelva ble beregnet til 2048 individer i 2009, og avtok til 1404 individer i 2010, 940 individer i 2011 og 948 individer i 2012. Beskatningsraten ble beregnet til 54 % i 2009, og økte til 66-74 % de neste tre årene. Gytebestandsmålet ble nådd med god margin i 2009 (186 %), men ble ikke nådd i de tre påfølgende årene (76, 77 og 67 % måloppnåelse i henholdsvis 2010, 2011 og 2012). Beskatningen synes derfor å ha vært for hard på laksen i Beiarelva de siste tre årene. Årlig innsig av laks til Saltdalselva var ganske stabilt i 2009-2012, med henholdsvis 1238, 1171, 1279 og 1104 individer de fire årene. Når en bare regner med avlivet fisk, så var beskatningsraten lav (26-30 %). Det skyldes i stor grad at det er pålegg om at hunnlaks over 65 cm skal settes levende ut igjen, og både i 2010, 2011 og 2012 ble det ifølge offisiell statistikk satt ut flere laks enn de som ble avlivet. Denne forvaltningsstrategien synes å ha fungert svært godt, for gytebestandsmålet ble oppnådd alle de fire årene, med en måloppnåelse på mellom 107 og 120 %. Andelen rømt oppdrettslaks i sportsfiskefangstene var høyere i Beiarelva (3-10 %) enn i Saltdalselva (1-6 %). Infeksjonen av lakselus var også høyere på laksen i Beiarelva enn i Saltdalselva, mens det ikke kunne påvises forskjell i lakselusinfeksjon på sjøørreten i de to vassdragene. Både andelen rømt oppdrettslaks og infeksjonsgraden av lakselus indikerer at laksebestanden i Beiarelva i større grad enn i Saltdalselva var påvirket av lakseoppdrett. De genetiske analysene viste at villaks fra Beiarelva og Saltdalselva var genetisk forskjellig og at denne forskjellen er stabil over tid. Saltdalselva og Beiarelva representerer derfor to reproduktivt isolerte populasjoner med begrenset utveksling av genetisk materiale. Oppdrettslaksen fra Salten Aqua AS sine anlegg i Skjerstadfjorden og stikkprøvene av rømt oppdrettslaks fra elvene var genetisk forskjellige, og begge gruppene var genetisk forskjellig fra de ville populasjonene. I rapporten har vi forsøkt å svare på hvorvidt oppdrettslaks fra Salten Aqua kunne ekskluderes som opphav til enkeltindivider av rømt oppdrettslaks fra elvene. Med de metodene som er benyttet går det ikke an å bevise at enkeltfisk stammer fra anlegget, men ved hjelp av sannsynlighetsregning kan en ekskludere individer som ikke kan stamme fra anlegget. Totalt ble 144 individer av rømt oppdrettslaks analysert (114 fra Beiarelva og 30 fra Saltdalselva) og 83 av disse hadde en genetisk sammensetning som var så forskjellig fra oppdrettslaksen i anlegget at det var usannsynlig at disse hadde rømt fra dette anlegget. I tillegg ble 14 andre individer ekskludert ved å kombinere informasjon om genetikk med sjøalder og tidspunktene for rømming og fangst. Totalt kunne Salten Aqua ekskluderes som kilde til 73 av 114 oppdrettslaks fra Beiarelva (64 %) og 24 av 30 oppdrettslaks fra Saltdalselva (80 %). Report Atlantic salmon Beiarn Nordland Nordland Saltdal Salten Nordland Norwegian Institute for Nature Research: Brage NINA Beiarn ENVELOPE(14.572,14.572,67.006,67.006) Laksen ENVELOPE(12.319,12.319,65.351,65.351) Saltdal ENVELOPE(15.317,15.317,66.983,66.983) Skjerstadfjorden ENVELOPE(15.143,15.143,67.245,67.245) Synes ENVELOPE(6.028,6.028,62.538,62.538) |