Omsetning av fyringsved - Fuktighet, vekt og energimerking av ved
Fyringsved er en viktig energibærer i Norge. På landsbasis brukte hver innbygger i 2011 i gjennomsnitt om lag 245 kilo. Fyringsved omsettes i dag i hovedsak etter volum-, løst eller stablet og fortrinnsvis i sekker. Denne undersøkelsen har sett på et omsetningssystem basert på måling av vekt og fukt...
Main Authors: | , , , |
---|---|
Format: | Report |
Language: | Norwegian Bokmål |
Published: |
Norsk institutt for skog og landskap
2017
|
Subjects: | |
Online Access: | http://hdl.handle.net/11250/2444156 |
id |
ftnibiocom:oai:brage.bibsys.no:11250/2444156 |
---|---|
record_format |
openpolar |
spelling |
ftnibiocom:oai:brage.bibsys.no:11250/2444156 2023-05-15T18:46:11+02:00 Omsetning av fyringsved - Fuktighet, vekt og energimerking av ved Nordhagen, Eirik Wilhelmsen, Gunnar Kjøstelsen, Leif Gjølsjø, Simen 2017-06-01T13:50:39Z http://hdl.handle.net/11250/2444156 nob nob Norsk institutt for skog og landskap Rapport fra Skog og landskap;2014-4 28 04 Fyringsved vekt fuktighet energimengde vedkalkulator VDP::Landbruks- og Fiskerifag: 900::Landbruksfag: 910::Skogbruk: 915 Research report 2017 ftnibiocom 2018-08-13T13:09:07Z Fyringsved er en viktig energibærer i Norge. På landsbasis brukte hver innbygger i 2011 i gjennomsnitt om lag 245 kilo. Fyringsved omsettes i dag i hovedsak etter volum-, løst eller stablet og fortrinnsvis i sekker. Denne undersøkelsen har sett på et omsetningssystem basert på måling av vekt og fuktighet. Energimengden på en leveranse kan dermed beregnes og prisen kan oppgis i kroner eller øre per kilowattime. I denne undersøkelsen ble volum, vekt, fuktighet og energimengde målt og beregnet på vedsekker pakket i Østfold (Våler, Hobøl), Buskerud (Flå), Sogn- og Fjordane (Jølster), Nord- Trøndelag (Hegra) og Troms (Øverbygd). Mengden av ved i småsekkene var 60–70 % av oppgitt volum på sekken. For ved stablet i storsekk var andelen ved i sekkene opp mot 70 %, mens det for ustablet ved i storsekk var andelen redusert til 50 % i forhold til oppgitt volum på sekkene. Sommeren 2012 var relativt nedbørsrik og undersøkelsen viste at ved som var riktig behandlet (lagret) hadde en lavere fuktighet. Småsekkene fra Buskerud, Sogn og Fjordane og Troms hadde som følge av god lagring en gjennomsnittlig fuktighet på 19,5 % av tørrvekt høsten 2012. Fuktigheten av tørrvekt i bjørkesekkene i Nord- Trøndelag og Østfold (Våler) varierte mer og gjennomsnittet var henholdsvis 26 og 27 % i 2012. Beste vedkvalitet (A1) skal ha en fuktighet ≤ 25 % av tørrvekt etter Norsk Standard. Fuktighet ble målt med en håndholdt fuktighetsmåler. Fuktighetsmåleren målte fuktighet av tørrvekt. Gran er et lettere treslag enn bjørk. Bjørk ble i forsøket målt til 512 kg tørrstoff (ts) per fastkubikkmeter, mens furu og gran veide henholdsvis 394 og 342 kg ts per fastkubikkmeter. Undersøkelsen viste at sekkene med gran (det letteste treslaget) veide mindre enn furu, mens sekkene med bjørk veide mest (det tyngste treslaget per volumenhet) ved samme fuktighet av tørrvekt. Veiing viste for eksempel at bjørk 60 sekk veide 23 kg, mens furu og gran veide henholdsvis 19 og 16 kg. Forsøket viste at stablet bjørkeved i storsekk veide om lag 30 % mer enn en ustablet sekk med ved. Veiing ble utført med en kranvekt for storsekkene og en platevekt for småsekkene. En rundballevekt ble også testet for veiing av storsekkene. Den ble montert på traktorens tippsylinder. På grunnlag av vedens fuktighet og vekt kan en beregne energimengden i en leveranse med ved. Sekkene med bjørk har mer energi enn furu og gran innen samme sekkestørrelse. Beregningen viste for eksempel at bjørk 60 sekk i gjennomsnitt inneholdt 97 kWh, mens furu og gran inneholdt henholdsvis 82 og 69 kWh. Undersøkelsen viste f.eks. at en stablet storsekk inneholder ca. 30 % mer energi enn en ustablet sekk. Et nytt omsetningssystem for fyringsved bør baseres på vekt og måling av fuktighet for å beregne energimengden i sekkene. Metoden er både kvalitetsstimulerende, nøytral mht. treslag og definitivt mer nøyaktig enn oppgitt volum. Når en beregner nyttbar energi etter fyringsovnens virkningsgrad kan prisen i øre/kWh oppgis. Den er direkte sammenlignbar med kostnaden for strøm ved bruk av f.eks. panelovner. Report Øverbygd Troms Norwegian Institute of Bioeconomy Research: NIBIO Brage Sogn ENVELOPE(-21.133,-21.133,63.994,63.994) Bjørk ENVELOPE(24.981,24.981,70.050,70.050) Øre ENVELOPE(7.754,7.754,62.920,62.920) Sekken ENVELOPE(7.275,7.275,62.662,62.662) Øverbygd ENVELOPE(19.133,19.133,68.997,68.997) |
institution |
Open Polar |
collection |
Norwegian Institute of Bioeconomy Research: NIBIO Brage |
op_collection_id |
ftnibiocom |
language |
Norwegian Bokmål |
topic |
Fyringsved vekt fuktighet energimengde vedkalkulator VDP::Landbruks- og Fiskerifag: 900::Landbruksfag: 910::Skogbruk: 915 |
spellingShingle |
Fyringsved vekt fuktighet energimengde vedkalkulator VDP::Landbruks- og Fiskerifag: 900::Landbruksfag: 910::Skogbruk: 915 Nordhagen, Eirik Wilhelmsen, Gunnar Kjøstelsen, Leif Gjølsjø, Simen Omsetning av fyringsved - Fuktighet, vekt og energimerking av ved |
topic_facet |
Fyringsved vekt fuktighet energimengde vedkalkulator VDP::Landbruks- og Fiskerifag: 900::Landbruksfag: 910::Skogbruk: 915 |
description |
Fyringsved er en viktig energibærer i Norge. På landsbasis brukte hver innbygger i 2011 i gjennomsnitt om lag 245 kilo. Fyringsved omsettes i dag i hovedsak etter volum-, løst eller stablet og fortrinnsvis i sekker. Denne undersøkelsen har sett på et omsetningssystem basert på måling av vekt og fuktighet. Energimengden på en leveranse kan dermed beregnes og prisen kan oppgis i kroner eller øre per kilowattime. I denne undersøkelsen ble volum, vekt, fuktighet og energimengde målt og beregnet på vedsekker pakket i Østfold (Våler, Hobøl), Buskerud (Flå), Sogn- og Fjordane (Jølster), Nord- Trøndelag (Hegra) og Troms (Øverbygd). Mengden av ved i småsekkene var 60–70 % av oppgitt volum på sekken. For ved stablet i storsekk var andelen ved i sekkene opp mot 70 %, mens det for ustablet ved i storsekk var andelen redusert til 50 % i forhold til oppgitt volum på sekkene. Sommeren 2012 var relativt nedbørsrik og undersøkelsen viste at ved som var riktig behandlet (lagret) hadde en lavere fuktighet. Småsekkene fra Buskerud, Sogn og Fjordane og Troms hadde som følge av god lagring en gjennomsnittlig fuktighet på 19,5 % av tørrvekt høsten 2012. Fuktigheten av tørrvekt i bjørkesekkene i Nord- Trøndelag og Østfold (Våler) varierte mer og gjennomsnittet var henholdsvis 26 og 27 % i 2012. Beste vedkvalitet (A1) skal ha en fuktighet ≤ 25 % av tørrvekt etter Norsk Standard. Fuktighet ble målt med en håndholdt fuktighetsmåler. Fuktighetsmåleren målte fuktighet av tørrvekt. Gran er et lettere treslag enn bjørk. Bjørk ble i forsøket målt til 512 kg tørrstoff (ts) per fastkubikkmeter, mens furu og gran veide henholdsvis 394 og 342 kg ts per fastkubikkmeter. Undersøkelsen viste at sekkene med gran (det letteste treslaget) veide mindre enn furu, mens sekkene med bjørk veide mest (det tyngste treslaget per volumenhet) ved samme fuktighet av tørrvekt. Veiing viste for eksempel at bjørk 60 sekk veide 23 kg, mens furu og gran veide henholdsvis 19 og 16 kg. Forsøket viste at stablet bjørkeved i storsekk veide om lag 30 % mer enn en ustablet sekk med ved. Veiing ble utført med en kranvekt for storsekkene og en platevekt for småsekkene. En rundballevekt ble også testet for veiing av storsekkene. Den ble montert på traktorens tippsylinder. På grunnlag av vedens fuktighet og vekt kan en beregne energimengden i en leveranse med ved. Sekkene med bjørk har mer energi enn furu og gran innen samme sekkestørrelse. Beregningen viste for eksempel at bjørk 60 sekk i gjennomsnitt inneholdt 97 kWh, mens furu og gran inneholdt henholdsvis 82 og 69 kWh. Undersøkelsen viste f.eks. at en stablet storsekk inneholder ca. 30 % mer energi enn en ustablet sekk. Et nytt omsetningssystem for fyringsved bør baseres på vekt og måling av fuktighet for å beregne energimengden i sekkene. Metoden er både kvalitetsstimulerende, nøytral mht. treslag og definitivt mer nøyaktig enn oppgitt volum. Når en beregner nyttbar energi etter fyringsovnens virkningsgrad kan prisen i øre/kWh oppgis. Den er direkte sammenlignbar med kostnaden for strøm ved bruk av f.eks. panelovner. |
format |
Report |
author |
Nordhagen, Eirik Wilhelmsen, Gunnar Kjøstelsen, Leif Gjølsjø, Simen |
author_facet |
Nordhagen, Eirik Wilhelmsen, Gunnar Kjøstelsen, Leif Gjølsjø, Simen |
author_sort |
Nordhagen, Eirik |
title |
Omsetning av fyringsved - Fuktighet, vekt og energimerking av ved |
title_short |
Omsetning av fyringsved - Fuktighet, vekt og energimerking av ved |
title_full |
Omsetning av fyringsved - Fuktighet, vekt og energimerking av ved |
title_fullStr |
Omsetning av fyringsved - Fuktighet, vekt og energimerking av ved |
title_full_unstemmed |
Omsetning av fyringsved - Fuktighet, vekt og energimerking av ved |
title_sort |
omsetning av fyringsved - fuktighet, vekt og energimerking av ved |
publisher |
Norsk institutt for skog og landskap |
publishDate |
2017 |
url |
http://hdl.handle.net/11250/2444156 |
long_lat |
ENVELOPE(-21.133,-21.133,63.994,63.994) ENVELOPE(24.981,24.981,70.050,70.050) ENVELOPE(7.754,7.754,62.920,62.920) ENVELOPE(7.275,7.275,62.662,62.662) ENVELOPE(19.133,19.133,68.997,68.997) |
geographic |
Sogn Bjørk Øre Sekken Øverbygd |
geographic_facet |
Sogn Bjørk Øre Sekken Øverbygd |
genre |
Øverbygd Troms |
genre_facet |
Øverbygd Troms |
op_source |
28 04 |
op_relation |
Rapport fra Skog og landskap;2014-4 |
_version_ |
1766237649457119232 |