Utmarksbeite, fôrkvalitet til sau
Fôrkvalitet hos vanlig forekommende grasarter i utmarksbeite til sau i Vingelen og Rendalen i Nord-Østerdal er undersøkt ved hjelp av NIRS-analyse. Smyle, som er svært vanlig i blåbærskog og rishei, holdt energiverdien godt oppe utover sommeren, men proteininnholdet var lavt på ettersommeren, spesie...
Main Authors: | , |
---|---|
Format: | Report |
Language: | Norwegian Bokmål |
Published: |
Bioforsk
2017
|
Subjects: | |
Online Access: | http://hdl.handle.net/11250/2443025 |
id |
ftnibiocom:oai:brage.bibsys.no:11250/2443025 |
---|---|
record_format |
openpolar |
spelling |
ftnibiocom:oai:brage.bibsys.no:11250/2443025 2023-05-15T16:33:40+02:00 Utmarksbeite, fôrkvalitet til sau Todnem, Jørgen Lunnan, Tor Norway, Oppland 2017-05-21T19:48:56Z http://hdl.handle.net/11250/2443025 nob nob Bioforsk Bioforsk Rapport Bioforsk Rapport; 14 9 176 grovfôr sau utmarksbeite fôrkvalitet smyle sølvbunke urter VDP::Landbruks- og Fiskerifag: 900::Landbruksfag: 910 Research report 2017 ftnibiocom 2018-08-13T13:09:05Z Fôrkvalitet hos vanlig forekommende grasarter i utmarksbeite til sau i Vingelen og Rendalen i Nord-Østerdal er undersøkt ved hjelp av NIRS-analyse. Smyle, som er svært vanlig i blåbærskog og rishei, holdt energiverdien godt oppe utover sommeren, men proteininnholdet var lavt på ettersommeren, spesielt i Rendalen. Sølvbunke hadde tilfredsstillende energiverdi tidlig på sommeren, men falt i verdi utover sommeren og viste et høyt innhold av ufordøyelig fiber. Proteininnholdet i sølvbunke var imidlertid høyere enn i smyle. Prøver av artene engkvein, gulaks og fjelltimotei fra Vingelen viste generelt høy fôrverdi. Omfanget av beiting på ulike urter er undersøkt ved å sammenligne dekningsgrad på fem flater med og uten beitebur i urterik engbjørkeskog i Vingelen. Skogstorkenebb var den mest prefererte urten med stor nedgang i dekningsgrad med beiting og tydelige beitespor på plantene. Blåbær, engsyre, gullris, fjellfiol og gaukesyre hadde også beitespor og tydelig mindre dekningsgrad med beiting. Andre urter av noe omfang i rutene viste mindre utslag av beiting, dette gjaldt marikåpe, engsoleie, harerug og ryllik. Mange andre urter ble registrert, men disse hadde for lite omfang til at å si noe sikkert om beitepåvirkning. Prosjektet ble finansiert av Småfeprogrammet for Fjellregionen. Report Harerug Norwegian Institute of Bioeconomy Research: NIBIO Brage Norway Oppland ENVELOPE(12.807,12.807,65.900,65.900) Østerdal ENVELOPE(14.840,14.840,66.303,66.303) |
institution |
Open Polar |
collection |
Norwegian Institute of Bioeconomy Research: NIBIO Brage |
op_collection_id |
ftnibiocom |
language |
Norwegian Bokmål |
topic |
grovfôr sau utmarksbeite fôrkvalitet smyle sølvbunke urter VDP::Landbruks- og Fiskerifag: 900::Landbruksfag: 910 |
spellingShingle |
grovfôr sau utmarksbeite fôrkvalitet smyle sølvbunke urter VDP::Landbruks- og Fiskerifag: 900::Landbruksfag: 910 Todnem, Jørgen Lunnan, Tor Utmarksbeite, fôrkvalitet til sau |
topic_facet |
grovfôr sau utmarksbeite fôrkvalitet smyle sølvbunke urter VDP::Landbruks- og Fiskerifag: 900::Landbruksfag: 910 |
description |
Fôrkvalitet hos vanlig forekommende grasarter i utmarksbeite til sau i Vingelen og Rendalen i Nord-Østerdal er undersøkt ved hjelp av NIRS-analyse. Smyle, som er svært vanlig i blåbærskog og rishei, holdt energiverdien godt oppe utover sommeren, men proteininnholdet var lavt på ettersommeren, spesielt i Rendalen. Sølvbunke hadde tilfredsstillende energiverdi tidlig på sommeren, men falt i verdi utover sommeren og viste et høyt innhold av ufordøyelig fiber. Proteininnholdet i sølvbunke var imidlertid høyere enn i smyle. Prøver av artene engkvein, gulaks og fjelltimotei fra Vingelen viste generelt høy fôrverdi. Omfanget av beiting på ulike urter er undersøkt ved å sammenligne dekningsgrad på fem flater med og uten beitebur i urterik engbjørkeskog i Vingelen. Skogstorkenebb var den mest prefererte urten med stor nedgang i dekningsgrad med beiting og tydelige beitespor på plantene. Blåbær, engsyre, gullris, fjellfiol og gaukesyre hadde også beitespor og tydelig mindre dekningsgrad med beiting. Andre urter av noe omfang i rutene viste mindre utslag av beiting, dette gjaldt marikåpe, engsoleie, harerug og ryllik. Mange andre urter ble registrert, men disse hadde for lite omfang til at å si noe sikkert om beitepåvirkning. Prosjektet ble finansiert av Småfeprogrammet for Fjellregionen. |
format |
Report |
author |
Todnem, Jørgen Lunnan, Tor |
author_facet |
Todnem, Jørgen Lunnan, Tor |
author_sort |
Todnem, Jørgen |
title |
Utmarksbeite, fôrkvalitet til sau |
title_short |
Utmarksbeite, fôrkvalitet til sau |
title_full |
Utmarksbeite, fôrkvalitet til sau |
title_fullStr |
Utmarksbeite, fôrkvalitet til sau |
title_full_unstemmed |
Utmarksbeite, fôrkvalitet til sau |
title_sort |
utmarksbeite, fôrkvalitet til sau |
publisher |
Bioforsk |
publishDate |
2017 |
url |
http://hdl.handle.net/11250/2443025 |
op_coverage |
Norway, Oppland |
long_lat |
ENVELOPE(12.807,12.807,65.900,65.900) ENVELOPE(14.840,14.840,66.303,66.303) |
geographic |
Norway Oppland Østerdal |
geographic_facet |
Norway Oppland Østerdal |
genre |
Harerug |
genre_facet |
Harerug |
op_source |
14 9 176 |
op_relation |
Bioforsk Rapport Bioforsk Rapport; |
_version_ |
1766023361852342272 |