Prosjektet «Råte i granskog – utbredelse og konsekvenser for valg av omløpstid». Sluttrapport
Denne rapporten sammenstiller hovedresultater fra prosjektet «Råte i granskog – utbredelse og konsekvenser for valg av omløpstid». Det er gjennom prosjektet utviklet en prediksjonsmodell for råte i enkelttrær med utgangspunkt i forklaringsvariabler som beskriver egenskaper ved det enkelte tre, samt...
Main Authors: | , |
---|---|
Format: | Report |
Language: | Norwegian Bokmål |
Published: |
2016
|
Subjects: | |
Online Access: | http://hdl.handle.net/11250/2380089 |
id |
ftnibiocom:oai:brage.bibsys.no:11250/2380089 |
---|---|
record_format |
openpolar |
spelling |
ftnibiocom:oai:brage.bibsys.no:11250/2380089 2023-05-15T17:24:42+02:00 Prosjektet «Råte i granskog – utbredelse og konsekvenser for valg av omløpstid». Sluttrapport Granhus, Aksel Hylen, Gro 2016 http://hdl.handle.net/11250/2380089 nob nob NIBIO Rapport; 2(40) 2016 VDP::Landbruks- og fiskerifag: 900::Landbruksfag: 910 VDP::Agriculture and fisheries science: 900::Agricultural sciences: 910 Gran / Norway spruce Rotråte / Root rot Skogbruk / Forestry Research report 2016 ftnibiocom 2018-08-13T13:08:56Z Denne rapporten sammenstiller hovedresultater fra prosjektet «Råte i granskog – utbredelse og konsekvenser for valg av omløpstid». Det er gjennom prosjektet utviklet en prediksjonsmodell for råte i enkelttrær med utgangspunkt i forklaringsvariabler som beskriver egenskaper ved det enkelte tre, samt egenskaper ved bestandet, voksestedet og temperatursummen i vekstsesongen. Datamaterialet som ble brukt til å utvikle modellen omfatter nærmere 18 000 borprøver fra Landsskogtakseringen, innsamlet i perioden 1986-2004 i fylkene på Østlandet, Sørlandet og Midt-Norge samt Nordland. Den totale råtefrekvensen i hele datamaterialet som ble anvendt for å lage modellen var på 9,5 prosent. Dette er noe høyere enn den gjennomsnittlige råtefrekvensen på 7,9 prosent som ble funnet av Huse (1983), i en undersøkelse av borprøver fra Landsskogtakseringen 1964-1976. Vi kan imidlertid ikke ut fra dette konkludere entydig at råtefrekvensen i norsk skog er økende. Dette blant annet med utgangspunkt i at det i datamaterialet fra perioden 1986-2004 ser ut til å heller være en viss fallende tendens over tid, når en sammenligner råtefrekvensen fra borprøver innsamlet i henholdsvis første og siste del av denne perioden innen samme regioner. Den utviklede modellen er anvendt på enkelttredata fra Landsskogtakseringens 10. takstomdrev (2010-2014) for å estimere omfanget av råte gitt dagens skogtilstand, og for vurderinger av prioritering av bestand for avvirkning. Modellkjøringen gir en estimert råtefrekvens i dagens hogstklasse 5 på 16,8 prosent, økende til 26,4 prosent etter korrigering for underestimering av total råte ved boring i brysthøyde. Ved å gruppere datamaterialet på bonitetsklasser og aldersklasser (omregnet relativt til hogstmodenhetsalder) framgår at boniteten isolert sett er en lite egnet indikator for valg av hogstalder i gran, når sannsynligheten for råte legges til grunn ved prioriteringen mellom bestand. Ved samme alder relativt til hogstmodenhetsalder (her: nedre aldersgrense for hogstklasse 5), får vi imidlertid som resultat en klart høyere råterisiko for skog på vegetasjonstypene lågurtskog og kalklågurtskog, sammenlignet med øvrige vegetasjonstyper. Som en del av prosjektet har vi også sammenstilt råtedatene fra landsskogflatene i Nord- Trøndelag og de deler av Sør-Trøndelag som ligger på Fosenhalvøya, og analysert råtefrekvensen opp mot konsentrasjoner av grunnstoffer som er ekstrahert fra sand og grus fra mellomstore bekker i regionen. Dataene ble samlet inn i perioden 1983-1985 i forbindelse med Norges geologiske undersøkelse (NGU) sitt Nord-Trøndelagsprogram (Sæter 1987). Konsentrasjoner målt i sedimentprøvene ble aggregert til vassdragsnivå og korrelert mot faktisk (observert) råtefrekvens og mot den uforklarte restvariasjonen i råtefrekvens predikert med modellen (residualanalyse). Et fellestrekk for de korrelasjonene som var signifikante på minst 10%-nivå, er at de fleste var negative (økt konsentrasjon = redusert råte). Blant disse elementene tilhører de fleste (Fe, Ti, Cu, Co og Zr) kategorien transisjonsmetaller i periodesystemet, mens Mg er et jordalkalimetall. Kun P, som er et ikke-metall, var signifikant positivt korrelert med råte. Report Nordland Nordland Nordland Norwegian Institute of Bioeconomy Research: NIBIO Brage Norway Sæter ENVELOPE(6.903,6.903,62.847,62.847) Sørlandet ENVELOPE(13.859,13.859,66.871,66.871) |
institution |
Open Polar |
collection |
Norwegian Institute of Bioeconomy Research: NIBIO Brage |
op_collection_id |
ftnibiocom |
language |
Norwegian Bokmål |
topic |
VDP::Landbruks- og fiskerifag: 900::Landbruksfag: 910 VDP::Agriculture and fisheries science: 900::Agricultural sciences: 910 Gran / Norway spruce Rotråte / Root rot Skogbruk / Forestry |
spellingShingle |
VDP::Landbruks- og fiskerifag: 900::Landbruksfag: 910 VDP::Agriculture and fisheries science: 900::Agricultural sciences: 910 Gran / Norway spruce Rotråte / Root rot Skogbruk / Forestry Granhus, Aksel Hylen, Gro Prosjektet «Råte i granskog – utbredelse og konsekvenser for valg av omløpstid». Sluttrapport |
topic_facet |
VDP::Landbruks- og fiskerifag: 900::Landbruksfag: 910 VDP::Agriculture and fisheries science: 900::Agricultural sciences: 910 Gran / Norway spruce Rotråte / Root rot Skogbruk / Forestry |
description |
Denne rapporten sammenstiller hovedresultater fra prosjektet «Råte i granskog – utbredelse og konsekvenser for valg av omløpstid». Det er gjennom prosjektet utviklet en prediksjonsmodell for råte i enkelttrær med utgangspunkt i forklaringsvariabler som beskriver egenskaper ved det enkelte tre, samt egenskaper ved bestandet, voksestedet og temperatursummen i vekstsesongen. Datamaterialet som ble brukt til å utvikle modellen omfatter nærmere 18 000 borprøver fra Landsskogtakseringen, innsamlet i perioden 1986-2004 i fylkene på Østlandet, Sørlandet og Midt-Norge samt Nordland. Den totale råtefrekvensen i hele datamaterialet som ble anvendt for å lage modellen var på 9,5 prosent. Dette er noe høyere enn den gjennomsnittlige råtefrekvensen på 7,9 prosent som ble funnet av Huse (1983), i en undersøkelse av borprøver fra Landsskogtakseringen 1964-1976. Vi kan imidlertid ikke ut fra dette konkludere entydig at råtefrekvensen i norsk skog er økende. Dette blant annet med utgangspunkt i at det i datamaterialet fra perioden 1986-2004 ser ut til å heller være en viss fallende tendens over tid, når en sammenligner råtefrekvensen fra borprøver innsamlet i henholdsvis første og siste del av denne perioden innen samme regioner. Den utviklede modellen er anvendt på enkelttredata fra Landsskogtakseringens 10. takstomdrev (2010-2014) for å estimere omfanget av råte gitt dagens skogtilstand, og for vurderinger av prioritering av bestand for avvirkning. Modellkjøringen gir en estimert råtefrekvens i dagens hogstklasse 5 på 16,8 prosent, økende til 26,4 prosent etter korrigering for underestimering av total råte ved boring i brysthøyde. Ved å gruppere datamaterialet på bonitetsklasser og aldersklasser (omregnet relativt til hogstmodenhetsalder) framgår at boniteten isolert sett er en lite egnet indikator for valg av hogstalder i gran, når sannsynligheten for råte legges til grunn ved prioriteringen mellom bestand. Ved samme alder relativt til hogstmodenhetsalder (her: nedre aldersgrense for hogstklasse 5), får vi imidlertid som resultat en klart høyere råterisiko for skog på vegetasjonstypene lågurtskog og kalklågurtskog, sammenlignet med øvrige vegetasjonstyper. Som en del av prosjektet har vi også sammenstilt råtedatene fra landsskogflatene i Nord- Trøndelag og de deler av Sør-Trøndelag som ligger på Fosenhalvøya, og analysert råtefrekvensen opp mot konsentrasjoner av grunnstoffer som er ekstrahert fra sand og grus fra mellomstore bekker i regionen. Dataene ble samlet inn i perioden 1983-1985 i forbindelse med Norges geologiske undersøkelse (NGU) sitt Nord-Trøndelagsprogram (Sæter 1987). Konsentrasjoner målt i sedimentprøvene ble aggregert til vassdragsnivå og korrelert mot faktisk (observert) råtefrekvens og mot den uforklarte restvariasjonen i råtefrekvens predikert med modellen (residualanalyse). Et fellestrekk for de korrelasjonene som var signifikante på minst 10%-nivå, er at de fleste var negative (økt konsentrasjon = redusert råte). Blant disse elementene tilhører de fleste (Fe, Ti, Cu, Co og Zr) kategorien transisjonsmetaller i periodesystemet, mens Mg er et jordalkalimetall. Kun P, som er et ikke-metall, var signifikant positivt korrelert med råte. |
format |
Report |
author |
Granhus, Aksel Hylen, Gro |
author_facet |
Granhus, Aksel Hylen, Gro |
author_sort |
Granhus, Aksel |
title |
Prosjektet «Råte i granskog – utbredelse og konsekvenser for valg av omløpstid». Sluttrapport |
title_short |
Prosjektet «Råte i granskog – utbredelse og konsekvenser for valg av omløpstid». Sluttrapport |
title_full |
Prosjektet «Råte i granskog – utbredelse og konsekvenser for valg av omløpstid». Sluttrapport |
title_fullStr |
Prosjektet «Råte i granskog – utbredelse og konsekvenser for valg av omløpstid». Sluttrapport |
title_full_unstemmed |
Prosjektet «Råte i granskog – utbredelse og konsekvenser for valg av omløpstid». Sluttrapport |
title_sort |
prosjektet «råte i granskog – utbredelse og konsekvenser for valg av omløpstid». sluttrapport |
publishDate |
2016 |
url |
http://hdl.handle.net/11250/2380089 |
long_lat |
ENVELOPE(6.903,6.903,62.847,62.847) ENVELOPE(13.859,13.859,66.871,66.871) |
geographic |
Norway Sæter Sørlandet |
geographic_facet |
Norway Sæter Sørlandet |
genre |
Nordland Nordland Nordland |
genre_facet |
Nordland Nordland Nordland |
op_relation |
NIBIO Rapport; 2(40) 2016 |
_version_ |
1766115829359837184 |