Drönare som verktyg för en lavintekniker : Möjligheter och begränsningar för en lavinprognosdrönare - Granbom, Olle (Mittuniversitetet, Avdelningen för kvalitets- och maskinteknik, 2019)
Naturvårdsverket erbjuder sedan 2015 lavinprognoser för den svenska fjällkedjan. Genom ett förebyggande säkerhetsarbete är det naturvårds- verkets mål att minska tillbud och olyckor i fjällen samt öka kunskapen om laviner hos människor som vistas i lavinterräng. Prognoserna omfat- tar sex områden i Sverige och publiceras dagligen under vintersäsongen för de olika områdena. För att utveckla och förbättra lavinprognoserna samt materialet som publiceras i naturvårdsverkets sociala kanaler kan eventuellt drönare användas. Användandet av drönare kan möjliggöra dokumentation av lavinaktivitet eller frånvaro av lavinaktivitet på svår- tillgängliga platser, samt att dokumentation från ett större område än vad som dokumenteras idag kan samlas in, då en drönare kan röra sig över stora områden på kort tid. Prognosområdena utsätts under perioder för hårt väder och den omgivande terrängen i områdena är varierande vilket resulterade i att denna studie om en drönares kapacitet i lavinterräng ge- nomfördes. I studien samlades information in om drönarens kapacitet samt rådande väderförhållanden, och sammanställdes under testflygningar i Tarfala och Storulvån. Efter det att testflygningarna genomförts utfördes en stu- die för att se huruvida ett objekt kan storleksbestämmas från det material som samlats in från drönaren. Studien visar på goda förbättringsmöjlig- heter för lavinprognostjänsten och att god dokumentation kan erhållas från drönarens kamera. Vid för hård vind och i vindbyar på över 10 m/s bör flygningar undvikas. Flygtiden påverkas inte nämnvärt av köld och med enkla matematiska formler går det att bestämma ungefärlig storlek på en lavinkägla. Betyg: 2019-08-15