Lärares uppfattning om eleversdeltagande i klassrummet - Hofverberg, Linnea (Luleå tekniska universitet, Institutionen för hälsa, lärande och teknik, 2024)
Studien undersöker hur högstadie- och gymnasielärare upplever elevers deltagande i matematikundervisningen och dess påverkan på lärandet. Lärarna rapporterar att passiva eleverskapar utmaningar som leder till frustration och svårigheter med att bedöma kunskapsnivåer samt upprätthålla en effektiv dialog i klassrummet. Syftet med studien är att identifiera faktorer som påverkar elevdeltagande och utveckla strategier för att förbättra engagemang ochinkludering. Forskning visar att elevernas motivation är central för lärandet oavsett ämne och påverkas av faktorer som förståelse, självtillit och graden av delaktighet. Positiva attityder till matematik minskar dock med stigande ålder och är kopplade till bättre resultat. För att förbättra elevers attityder och motivation föreslås varierade undervisningsmetoder men det läggs även ett stortansvar på läraren som ska förstå komplexiteten mellan de faktorer som påverkar skolmotivationen. Studien betonar även vikten av skollagen och styrdokument som lyfter demokratisk utbildning, elevens ansvar och inflytande samt behovet av varierad undervisning för att främja matematisk kommunikation. Inom det sociokulturella perspektivet understryks att lärande sker genom interaktion och samspel mellan elever och lärare. Integrering av sociala, kulturella och språkliga aspekter i undervisningen främjar deltagande och lärande. Genom en halvstrukturerad intervjustudie undersökts hur lärare i Luleå och Stockholm uppfattar deltagandet i klassrummet, hur deltagandet påverkar undervisningen samt eventuella tillvägagångsätt för att påverka deltagandet. Resultaten visar att socialt kompetenta elever som är bekväma att tala inför klassen deltar mer frekvent. Detta deltagande pekar dock inte på elevernas kunskaper i ämnet då lärare harupplevt samma typ av deltagande från flera olika elever oavsett kunskapsnivå. Flera typer avdeltagande elever beskrivs däribland den omotiverade, tysta, ofokuserade, destruktiva, sociala, skolmotiverade, högpresterande och lågpresterande eleven. Dessa beskrivningar ...