Ajopuusta asiantuntijaksi – luottamushenkilöarvioinnin merkitys kunnan johtamisessa ja päätöksenteossa - Laihanen, Anna-Leena (Lappeenrannan teknillinen yliopisto, 2009)
Tässä johtaminen ja organisaatiot –oppialaan kuuluvassa väitöstutkimuksessa selvitetään luottamushenkilöarvioinnin merkitystä kunnan johtamisessa ja päätöksenteossa. Tutkimuksessa kuvataan luottamushenkilöiden tekemää kunnan talouden ja hallinnon arviointia ja sen merkitystä kunnan johtamisen ja päätöksenteon palautemekanismina. Empiirisen haastatteluaineiston avulla kuvataan eteläkarjalaisten tarkastuslautakuntien toimintaa ja niiden puheenjohtajina toimineiden henkilöiden kokemuksia tarkastuslautakuntien olemassaolon kahdella ensimmäisellä valtuustokaudella 1997–2000 ja 2001–2004. Tutkimus kohdistuu julkiselle sektorille, kuntien poliittis-hallinnolliseen päätöksentekoon. Tarkastuslautakuntien synnyn taustalla ymmärretään vaikuttavan yleisenä viitekehyksenä erityisesti New Public Managementin (NPM) eli uuden julkisjohtamisen ilmaisemat ajatukset mm. toimintojen tehokkuudesta, tuloksellisuudesta ja vaikuttavuudesta sekä arvioinnista osana päätöksentekoa. Tutkimuksessa hyödynnetään kehysteoriana uuden julkisjohtamisen doktriinia ja substanssiteoriana arviointiin ja arviointitutkimukseen liittyvää teoreettista tietovarantoa. Tutkimuksen ensisijainen empiirinen aineisto koostuu 16 tarkastuslautakunnan puheenjohtajan haastattelusta, jotka on analysoitu sisällönanalyysiä käyttäen. Tausta-aineistona on käytetty 112 tarkastuslautakuntien arviointikertomusta. Tutkimus on ensimmäinen väitöskirjatasoinen työ tältä aihealueelta. Työn keskeinen kontribuutio on tutkimuksessa esitettävä näkemys luottamushenkilöarvioinnista ja sen merkityksestä kunnan johtamisessa arviointitutkimuksen, uuden julkisjohtamisen ja tarkastuslautakunnista tähän mennessä tehtyjen tutkimusten sekä empiirisen haastattelututkimuksen pohjalta. Luottamushenkilöarvioinnin painopisteen nähdään siirtyneen tarkastuslautakunnan lainmukaisen tehtävänannon eli valtuuston asettamien taloudellisten ja toiminnallisten tavoitteiden toteutumisen arvioinnista kunnan toiminnan kehittämiseen, jolloin sillä on konkreettisemmin päätöksentekoa tukeva merkitys. Taaksepäin suuntautunutta arviointia ei koeta kovinkaan merkitykselliseksi, vaikka virheistä oppimisen näkökulmasta ja päätöksenteon palautemekanismina myös ex post –arviointi on tärkeää. Tutkimuksessa on sovellettu poikkitieteellistä lähestymistapaa organisaatiotutkimuksen ja uuden julkisjohtamisen, arviointitutkimuksen sekä kuntatutkimuksen näkökulmia yhteen sovittamalla. Tutkimuksessa esitetään väite, että tarkastuslautakuntia kahlitsee niiden voimakas yhteys ja perustuminen tilintarkastukseen. Tarkastuslautakuntien arviointi ei ole kehittynyt omaehtoisesti ja luottamushenkilöarvioinnin merkitys on vielä osin tunnistamatta eritoten johtamisen itsensä arvioinnin näkökulmasta. The aim of this doctoral thesis is to bring forth the pursuit of municipal auditing committees and the experiences of their chairpersons during the first two council periods that auditing committees have been operating, i.e. 1997-2000 and 2001-2004. The study describes the assessment of municipal economy and administration made by elected representatives and its significance as a feedback mechanism of municipal management and decision-making. Auditing committees have been in operation in Finnish municipalities for three council periods now. The operation of south Karelian municipal auditing committees and experiences of their chairpersons in the first two council periods are described in this study by using empirical interview material. The study is addressed to municipalities in the public sector and in particular, their politicoadministrative decision-making process. In the background of the emergence of auditing committees, the recognizable general frame of reference appears to be New Public Management, and its ideas expressed as efficiency, profitability and impressiveness as well as evaluations as part of decision-making although this connection is not explicit, nor stressed. This study capitalizes the NPM doctrine as its frame theory and theoretical reserves related to evaluations as its substance theory. Primary empirical material of the study consists of sixteen interviews of auditing committee chairpersons. These have been analyzed by using content analysis. 112 auditing committee reports have been utilized as background materials. This is the first dissertation made of the theme of elected representative evaluation. The integral contribution of this study is its description of elected representative evaluation and its significance in municipal management based on studies and theory of evaluation research, New Public Management and municipal auditing committees as well as its empirical interview study. The focus of elected representative evaluation is seen as having transferred from the legal task of municipal auditing committees assessing whether the operational and financial targets set by the council have been achieved to development of municipal operations thus supporting decision-making more concretely. Ex post evaluation has not been regarded as very significant although from the viewpoint of acknowledging one’s flaws and as a feedback mechanism of decision-making, it is important. Cross-scientific approach to reconcile organization research and New Public Management, evaluation research and municipal research has been applied in this study. The key argument in the study is that municipal auditing committees are chained to auditing by foundation and operational connections. Evaluation of municipal auditing committees has not developed from its own uncompelled starting points and its significance, especially in evaluating management itself, is yet partly unrecognized.