Harmaahylkeen (Halichoerus grypus) ravinto eri osissa pohjoista Itämerta
Itämeren harmaahylkeiden (Halichoerus grypus) yksilömäärien kasvu viime vuosikymmeninä on aiheuttanut ristiriitoja ammattikalastajien ja hylkeiden välille. Hylkeiden on todettu muun muassa vahingoittavan pyydyksiä ja syövän kalastajille arvokasta saalista myös pyydyksistä, kuten lohta (Salmo salar),...
Main Author: | |
---|---|
Format: | Master Thesis |
Language: | Finnish |
Published: |
2013
|
Subjects: | |
Online Access: | http://urn.fi/URN:NBN:fi:jyu-201309112270 |
id |
ftjyvaeskylaenun:oai:jyx.jyu.fi:123456789/42125 |
---|---|
record_format |
openpolar |
spelling |
ftjyvaeskylaenun:oai:jyx.jyu.fi:123456789/42125 2023-05-15T18:09:55+02:00 Harmaahylkeen (Halichoerus grypus) ravinto eri osissa pohjoista Itämerta Myllylä, Sonja 2013 1 verkkoaineisto. application/pdf fulltext http://urn.fi/URN:NBN:fi:jyu-201309112270 fin fin oai:jykdok.linneanet.fi:1279603 URN:NBN:fi:jyu-201309112270 http://urn.fi/URN:NBN:fi:jyu-201309112270 This publication is copyrighted. You may download, display and print it for Your own personal use. Commercial use is prohibited. Julkaisu on tekijänoikeussäännösten alainen. Teosta voi lukea ja tulostaa henkilökohtaista käyttöä varten. Käyttö kaupallisiin tarkoituksiin on kielletty. openAccess harmaahylje lohi silakka ravintoverkkotaso vakaat isotoopit δ13C δ15N halli hylkeet ravintoverkot isotoopit Itämeri Text Pro gradu -tutkielma Master’s thesis masterThesis G2 2013 ftjyvaeskylaenun 2023-04-12T23:12:56Z Itämeren harmaahylkeiden (Halichoerus grypus) yksilömäärien kasvu viime vuosikymmeninä on aiheuttanut ristiriitoja ammattikalastajien ja hylkeiden välille. Hylkeiden on todettu muun muassa vahingoittavan pyydyksiä ja syövän kalastajille arvokasta saalista myös pyydyksistä, kuten lohta (Salmo salar), sekä karkottavan kalaparvia kalastusalueiden ulkopuolelle. Toisaalta harmaahylkeille uhkana on hukkuminen pyydyksiin sekä lisääntynyt häirintä kalastajien ja meriliikenteen toimesta. Näiden ristiriitojen myötä kiinnostus hylkeiden ravinnosta on lisääntynyt. Hylkeiden ravinnonkäyttöä on perinteisesti tutkittu ruoansulatuskanavan sisällöstä. Tämän menetelmän ongelmana on, että saalislajien sulamattomat jäänteet hylkeen suolistossa kertovat pääasiassa vain sen, mitä hylje on syönyt viimeksi. Ravintotutkimusten rinnalle on tullut viime vuosina vakaiden isotooppien -menetelmä, jonka avulla voidaan arvioida kuluttajan ravintoa pidemmältä aikaväliltä. Tässä pro gradu -tutkielmassa arvioidaan Itämeren harmaahylkeen ravintoa lihaskudoksen hiilen ja typen vakaiden isotooppien (δ13C, δ15N) avulla. Tutkielmaan valitut viisi saaliskalalajia edustavat eri ravintoverkkotason lajeja: kolmipiikki (Gasterosteus aculeatus) alemman ravintoverkkotason, silakka (Clupea harengus membras), kilohaili (Sprattus sprattus) ja Perämerellä kuore (Osmerus eperlanus) keskitason ravintoverkkotason ja lohi ylemmän ravintoverkkotason saalislajeja. Saalislajien suhteellisia osuuksia harmaahylkeen ravinnossa arvioidaan ajallisesti, sukupuolittain ja ikäryhmittäin kuudella Itämeren eri alueella: Perämeri, Merenkurkku, Selkämeri, Saaristomeri, Ahvenanmeri ja Suomenlahti. Tutkielmassa tarkastellaan vakaiden isotooppien (δ13C, δ15N) avulla harmaahylkeiden ravintoverkkotasojen ja paikallispopulaatioiden muodostumista eri merialueilla. Tulosten perusteella silakka muodosti suuren osan harmaahylkeiden ravinnosta Ahvenanmerellä (38 %), Saaristomerellä (37 %) ja Suomenlahdella (58 %). Sen sijaan Perämerellä (53 %) ja Selkämerellä (58 %) ravinto koostui lohesta ... Master Thesis Salmo salar JYX - Jyväskylä University Digital Archive Osan ENVELOPE(11.089,11.089,64.873,64.873) |
institution |
Open Polar |
collection |
JYX - Jyväskylä University Digital Archive |
op_collection_id |
ftjyvaeskylaenun |
language |
Finnish |
topic |
harmaahylje lohi silakka ravintoverkkotaso vakaat isotoopit δ13C δ15N halli hylkeet ravintoverkot isotoopit Itämeri |
spellingShingle |
harmaahylje lohi silakka ravintoverkkotaso vakaat isotoopit δ13C δ15N halli hylkeet ravintoverkot isotoopit Itämeri Myllylä, Sonja Harmaahylkeen (Halichoerus grypus) ravinto eri osissa pohjoista Itämerta |
topic_facet |
harmaahylje lohi silakka ravintoverkkotaso vakaat isotoopit δ13C δ15N halli hylkeet ravintoverkot isotoopit Itämeri |
description |
Itämeren harmaahylkeiden (Halichoerus grypus) yksilömäärien kasvu viime vuosikymmeninä on aiheuttanut ristiriitoja ammattikalastajien ja hylkeiden välille. Hylkeiden on todettu muun muassa vahingoittavan pyydyksiä ja syövän kalastajille arvokasta saalista myös pyydyksistä, kuten lohta (Salmo salar), sekä karkottavan kalaparvia kalastusalueiden ulkopuolelle. Toisaalta harmaahylkeille uhkana on hukkuminen pyydyksiin sekä lisääntynyt häirintä kalastajien ja meriliikenteen toimesta. Näiden ristiriitojen myötä kiinnostus hylkeiden ravinnosta on lisääntynyt. Hylkeiden ravinnonkäyttöä on perinteisesti tutkittu ruoansulatuskanavan sisällöstä. Tämän menetelmän ongelmana on, että saalislajien sulamattomat jäänteet hylkeen suolistossa kertovat pääasiassa vain sen, mitä hylje on syönyt viimeksi. Ravintotutkimusten rinnalle on tullut viime vuosina vakaiden isotooppien -menetelmä, jonka avulla voidaan arvioida kuluttajan ravintoa pidemmältä aikaväliltä. Tässä pro gradu -tutkielmassa arvioidaan Itämeren harmaahylkeen ravintoa lihaskudoksen hiilen ja typen vakaiden isotooppien (δ13C, δ15N) avulla. Tutkielmaan valitut viisi saaliskalalajia edustavat eri ravintoverkkotason lajeja: kolmipiikki (Gasterosteus aculeatus) alemman ravintoverkkotason, silakka (Clupea harengus membras), kilohaili (Sprattus sprattus) ja Perämerellä kuore (Osmerus eperlanus) keskitason ravintoverkkotason ja lohi ylemmän ravintoverkkotason saalislajeja. Saalislajien suhteellisia osuuksia harmaahylkeen ravinnossa arvioidaan ajallisesti, sukupuolittain ja ikäryhmittäin kuudella Itämeren eri alueella: Perämeri, Merenkurkku, Selkämeri, Saaristomeri, Ahvenanmeri ja Suomenlahti. Tutkielmassa tarkastellaan vakaiden isotooppien (δ13C, δ15N) avulla harmaahylkeiden ravintoverkkotasojen ja paikallispopulaatioiden muodostumista eri merialueilla. Tulosten perusteella silakka muodosti suuren osan harmaahylkeiden ravinnosta Ahvenanmerellä (38 %), Saaristomerellä (37 %) ja Suomenlahdella (58 %). Sen sijaan Perämerellä (53 %) ja Selkämerellä (58 %) ravinto koostui lohesta ... |
format |
Master Thesis |
author |
Myllylä, Sonja |
author_facet |
Myllylä, Sonja |
author_sort |
Myllylä, Sonja |
title |
Harmaahylkeen (Halichoerus grypus) ravinto eri osissa pohjoista Itämerta |
title_short |
Harmaahylkeen (Halichoerus grypus) ravinto eri osissa pohjoista Itämerta |
title_full |
Harmaahylkeen (Halichoerus grypus) ravinto eri osissa pohjoista Itämerta |
title_fullStr |
Harmaahylkeen (Halichoerus grypus) ravinto eri osissa pohjoista Itämerta |
title_full_unstemmed |
Harmaahylkeen (Halichoerus grypus) ravinto eri osissa pohjoista Itämerta |
title_sort |
harmaahylkeen (halichoerus grypus) ravinto eri osissa pohjoista itämerta |
publishDate |
2013 |
url |
http://urn.fi/URN:NBN:fi:jyu-201309112270 |
long_lat |
ENVELOPE(11.089,11.089,64.873,64.873) |
geographic |
Osan |
geographic_facet |
Osan |
genre |
Salmo salar |
genre_facet |
Salmo salar |
op_relation |
oai:jykdok.linneanet.fi:1279603 URN:NBN:fi:jyu-201309112270 http://urn.fi/URN:NBN:fi:jyu-201309112270 |
op_rights |
This publication is copyrighted. You may download, display and print it for Your own personal use. Commercial use is prohibited. Julkaisu on tekijänoikeussäännösten alainen. Teosta voi lukea ja tulostaa henkilökohtaista käyttöä varten. Käyttö kaupallisiin tarkoituksiin on kielletty. openAccess |
_version_ |
1766182610830098432 |