En maktrelation ifrågasätta : En kritisk diskursanalys av Sametingets myndighetskommunikation
Studien syftar till att undersöka om, och i så fall hur, Sametingets egna myndighetskommunikation bidrar till att konstruera ojämlika maktrelationer mellan samer och den svenska staten. Remissvar och pressmeddelanden med Sametinget som avsändare studeras genom en kritisk diskursanalys med fokus på h...
Main Authors: | , |
---|---|
Format: | Bachelor Thesis |
Language: | Swedish |
Published: |
Högskolan för lärande och kommunikation, Högskolan i Jönköping, HLK, Medie- och kommunikationsvetenskap
2018
|
Subjects: | |
Online Access: | http://urn.kb.se/resolve?urn=urn:nbn:se:hj:diva-42980 |
id |
ftjoenkoepinguni:oai:DiVA.org:hj-42980 |
---|---|
record_format |
openpolar |
institution |
Open Polar |
collection |
Jönköping Univ.: Publications (DiVA) |
op_collection_id |
ftjoenkoepinguni |
language |
Swedish |
topic |
discourse critical discours analysis sámi administrative authority communication representation theory postcolonial theory diskurs kritisk diskursanalys myndighetskommunikation samer Sametinget representationsteori postkolonial teori Media and Communications Medie- och kommunikationsvetenskap |
spellingShingle |
discourse critical discours analysis sámi administrative authority communication representation theory postcolonial theory diskurs kritisk diskursanalys myndighetskommunikation samer Sametinget representationsteori postkolonial teori Media and Communications Medie- och kommunikationsvetenskap Arnoldsson, Joanna Possner, Katja En maktrelation ifrågasätta : En kritisk diskursanalys av Sametingets myndighetskommunikation |
topic_facet |
discourse critical discours analysis sámi administrative authority communication representation theory postcolonial theory diskurs kritisk diskursanalys myndighetskommunikation samer Sametinget representationsteori postkolonial teori Media and Communications Medie- och kommunikationsvetenskap |
description |
Studien syftar till att undersöka om, och i så fall hur, Sametingets egna myndighetskommunikation bidrar till att konstruera ojämlika maktrelationer mellan samer och den svenska staten. Remissvar och pressmeddelanden med Sametinget som avsändare studeras genom en kritisk diskursanalys med fokus på hur kunskap, handlingsmöjligheter och handlingsbegränsningar framställs för de båda aktörerna. Studien görs med ett teoretiskt ramverk som inbegriper diskursteori, representationsteori och postkolonial teori. Resultatet visar att det i Sametingets diskurs framkommer fyra teman: Distans till en passiv stat och närhet till ett aktivt Sameting; Samer har en särställd kultur och unik kunskap som inte iakttas av staten; Statens handling och makt är inte legitim och Rovdjurspolitiken är ett problem som behöver åtgärdas. Genom dessa teman framkommer att kunskap som samer besitter inte framställs på samma sätt som kunskap som svenska staten besitter. Samernas unika kunskap framställs som något som borde ligga till grund för politiska beslut och myndighetsutövning medan statens kunskap framställs vara ogrundad och otillräcklig. Detsamma gäller för framställningen av handlingsutrymme, aktörernas handlingsmöjligheter framställs olika. Samernas och Sametingets handlingsmöjligheter framställs ofta som begränsade medan staten framställs ha för stora handlingsmöjligheter särskilt mot bakgrund av att staten varken själva har tillräcklig kunskap eller tar samernas kunskap i beaktande. Slutligen visar studien att Sametinget ifrågasätter den rådande maktrelationen mellan samer och staten och således i stora drag inte bidrar till att bibehålla rådande maktrelation. This thesis aims to study if communication from Sametinget contribute to the construction of unequal power relations between Sámi people and the Swedish government. In a critical discourse analysis comment letters and press releases from Sametinget where analysed with a focus on how both of the actors’ knowledge and scope of action is depicted. The thesis’ theoretical framework consists of discourse theory, theory of representation and postcolonial theory. The results show four main themes in Sametinget’s discourse: Distance from a passive government and proximity to the active Sametinget; The Sámi people has a specific culture and unique knowledge that is not sufficiently observed by the government; The government’s actions and power are not legitimate and The current politics of predatory animals is a problem that needs to be solved. Furthermore, the themes show that knowledge of the Sámi people is depicted differently from the government’s knowledge. The Sámi people’s unique knowledge is depicted as something that should, make up the foundation for political decisions and legislation. Meanwhile, the government’s knowledge is depicted to be unfounded and insufficient. The same goes for the depiction of scope of action, where the actors scope of action is depicted differently. The Sámi people’s and Sametinget’s scope of action is often depicted as limited while the government’s scope of action is depicted as being to large. Lastly, the thesis concludes that Sametinget questions the current power relation between the Sámi people and the government and is therefore generally not contributing to the maintaining of current power relations. |
format |
Bachelor Thesis |
author |
Arnoldsson, Joanna Possner, Katja |
author_facet |
Arnoldsson, Joanna Possner, Katja |
author_sort |
Arnoldsson, Joanna |
title |
En maktrelation ifrågasätta : En kritisk diskursanalys av Sametingets myndighetskommunikation |
title_short |
En maktrelation ifrågasätta : En kritisk diskursanalys av Sametingets myndighetskommunikation |
title_full |
En maktrelation ifrågasätta : En kritisk diskursanalys av Sametingets myndighetskommunikation |
title_fullStr |
En maktrelation ifrågasätta : En kritisk diskursanalys av Sametingets myndighetskommunikation |
title_full_unstemmed |
En maktrelation ifrågasätta : En kritisk diskursanalys av Sametingets myndighetskommunikation |
title_sort |
en maktrelation ifrågasätta : en kritisk diskursanalys av sametingets myndighetskommunikation |
publisher |
Högskolan för lärande och kommunikation, Högskolan i Jönköping, HLK, Medie- och kommunikationsvetenskap |
publishDate |
2018 |
url |
http://urn.kb.se/resolve?urn=urn:nbn:se:hj:diva-42980 |
long_lat |
ENVELOPE(19.947,19.947,66.780,66.780) |
geographic |
Ligga |
geographic_facet |
Ligga |
genre |
Sámi |
genre_facet |
Sámi |
op_relation |
http://urn.kb.se/resolve?urn=urn:nbn:se:hj:diva-42980 |
op_rights |
info:eu-repo/semantics/openAccess |
_version_ |
1766187829955657728 |
spelling |
ftjoenkoepinguni:oai:DiVA.org:hj-42980 2023-05-15T18:14:50+02:00 En maktrelation ifrågasätta : En kritisk diskursanalys av Sametingets myndighetskommunikation A power relation is questioned : A critical discourse analysis of communication from Sametinget Arnoldsson, Joanna Possner, Katja 2018 application/pdf http://urn.kb.se/resolve?urn=urn:nbn:se:hj:diva-42980 swe swe Högskolan för lärande och kommunikation, Högskolan i Jönköping, HLK, Medie- och kommunikationsvetenskap http://urn.kb.se/resolve?urn=urn:nbn:se:hj:diva-42980 info:eu-repo/semantics/openAccess discourse critical discours analysis sámi administrative authority communication representation theory postcolonial theory diskurs kritisk diskursanalys myndighetskommunikation samer Sametinget representationsteori postkolonial teori Media and Communications Medie- och kommunikationsvetenskap Student thesis info:eu-repo/semantics/bachelorThesis text 2018 ftjoenkoepinguni 2022-02-15T19:25:04Z Studien syftar till att undersöka om, och i så fall hur, Sametingets egna myndighetskommunikation bidrar till att konstruera ojämlika maktrelationer mellan samer och den svenska staten. Remissvar och pressmeddelanden med Sametinget som avsändare studeras genom en kritisk diskursanalys med fokus på hur kunskap, handlingsmöjligheter och handlingsbegränsningar framställs för de båda aktörerna. Studien görs med ett teoretiskt ramverk som inbegriper diskursteori, representationsteori och postkolonial teori. Resultatet visar att det i Sametingets diskurs framkommer fyra teman: Distans till en passiv stat och närhet till ett aktivt Sameting; Samer har en särställd kultur och unik kunskap som inte iakttas av staten; Statens handling och makt är inte legitim och Rovdjurspolitiken är ett problem som behöver åtgärdas. Genom dessa teman framkommer att kunskap som samer besitter inte framställs på samma sätt som kunskap som svenska staten besitter. Samernas unika kunskap framställs som något som borde ligga till grund för politiska beslut och myndighetsutövning medan statens kunskap framställs vara ogrundad och otillräcklig. Detsamma gäller för framställningen av handlingsutrymme, aktörernas handlingsmöjligheter framställs olika. Samernas och Sametingets handlingsmöjligheter framställs ofta som begränsade medan staten framställs ha för stora handlingsmöjligheter särskilt mot bakgrund av att staten varken själva har tillräcklig kunskap eller tar samernas kunskap i beaktande. Slutligen visar studien att Sametinget ifrågasätter den rådande maktrelationen mellan samer och staten och således i stora drag inte bidrar till att bibehålla rådande maktrelation. This thesis aims to study if communication from Sametinget contribute to the construction of unequal power relations between Sámi people and the Swedish government. In a critical discourse analysis comment letters and press releases from Sametinget where analysed with a focus on how both of the actors’ knowledge and scope of action is depicted. The thesis’ theoretical framework consists of discourse theory, theory of representation and postcolonial theory. The results show four main themes in Sametinget’s discourse: Distance from a passive government and proximity to the active Sametinget; The Sámi people has a specific culture and unique knowledge that is not sufficiently observed by the government; The government’s actions and power are not legitimate and The current politics of predatory animals is a problem that needs to be solved. Furthermore, the themes show that knowledge of the Sámi people is depicted differently from the government’s knowledge. The Sámi people’s unique knowledge is depicted as something that should, make up the foundation for political decisions and legislation. Meanwhile, the government’s knowledge is depicted to be unfounded and insufficient. The same goes for the depiction of scope of action, where the actors scope of action is depicted differently. The Sámi people’s and Sametinget’s scope of action is often depicted as limited while the government’s scope of action is depicted as being to large. Lastly, the thesis concludes that Sametinget questions the current power relation between the Sámi people and the government and is therefore generally not contributing to the maintaining of current power relations. Bachelor Thesis Sámi Jönköping Univ.: Publications (DiVA) Ligga ENVELOPE(19.947,19.947,66.780,66.780) |